132 
madszor, a Gosau-képlet nem a kovasav áthatott chalcedo- 
nos magnesia-mészkővel veszi kezdetét, mint ezt Rocklitzer 
ur térképe mutatja, hanem breccia, homokkő és vörös palás¬ 
agyag rétegekkel; azért tehát a bánostori Citlik pataktól 
kezdve a rakováciig a magnesia-mészkő keskeny szalagja 
szakadatlanul — Rochlitzer ur térképén a beocini völgyben 
ok nélkül meg van szakítva — már a Gosau-rétegeken 
belül kell hogy végigvonuljon. Rakovácnál a serpentin két 
telepe közt, közel a gerinczhez egy második magnesiamész 
vonulatot mutattam ki (Fokit. Közi. 1876. 32. 1.) mely ke¬ 
letűek fölemelkedik a geriuczre és itt szakadatlanul vonul 
tovább a serpeutinteleppel együtt. 
7. A serpentiufekvet kijelölése az északi 
lejtőn Cerevictől kezdve Ledinczéig határozottan hibás. Elő¬ 
ször, mert legalább háromszor oly szélesnek vau feltüntetve, 
mint a minő a valóságban, még akkor is, ha az általam 
kimutatott párhuzamos vékony serpentinfek [, eteket s a leg¬ 
hatalmasabb alsó fekvetet öszevonjuk is. Ily nagymérvű 
térképen azonban, a minő Rochlitzer űré, igen jól lehetne 
az említett párhuzamos serpentiufekveteket külön is beve¬ 
zetni. Másodszor, mert a nagy serpentinfekveten túl még ha¬ 
talmas homokkő és conglomerátöv választja el a serpentint 
a kristályos paláktól; és harmadszor, mert Ledincze felett 
a serpentiufekvet egészen a hegység gerinczére fellép s 
korántsem érintkezik az itteni ifjabb eruptív kőzetekkel. 
A báuostori Citlik patak két ágában, érintkezéssel a 
kristályos mészszel és palákkal, egy igen keskeny kis serpen- 
tinfekvet van kijelölve, melyet én nem bírok constatálni. A 
grabovói patak ágain átvonuló serpentinfekvetet Dr. Lenz 
és Hautken urak is említik, ahoz tehát semmi kétség nem 
fér; de ezen fekvet sem nyúlik a Citlik patak nyugoti ágáig. 
Tudományos szempontból kívánatos továbbá, hogy 
mindazon pontok, hol a serpentinnek eredeti vagy csak 
részben átalakult kőzetei, t. i. o'.ivin enstatit kőzet és gabb- 
