133 
rok, szálban vagy nagy meuyiségii görkövekben ki vannak 
mulatva, ily nagy térképen ki legyenek tüntetve. 
8. Igen érdekes a vrdniki széntartalmu S o t z ka¬ 
ré t e g e k n e k települése és azoknak viszonya az érint¬ 
kező serpentinfekvetekkez, különösen a Dobra voda nevű 
patakágban és a Hopovo klastrom mellett. Rochlitzer ur 
észleletei szerint a Sotzkarétegek a szénteleppel együtt a 
serpentinnel való érintkezésnél általhajlanak és ilyképen a 
serpentin a Sotzkarétegek fölébe kerül. Ebből Rochlitzer ur 
a serpentin eruptív eredetére következtetvén, azt hiszi 
hogy a serpentin a Sotzkarétegek leülepedése után tódult 
fel és lávaárként rátelepült annak általa kiemelt és által- 
buktatott rétegeire. Miután én határozottan kimutattam a 
serpentin fölső krétakorát, Inkey ur is kiemelte már azon 
következtetés valószínűtlenségét s helyesen emelte ki, hogy 
a Fruska Gora emelkedése a neogén kor későbbi szakaiban 
is folytatódott s igy a széntartalmu rétegek gyűrődését a 
véghezment tömegmozgásoknak köszönhetjük. Ezen nézetnek 
a Fruska Gorá-ról tett jelentésem több helyén adtam is ki¬ 
fejezést, igy a többi között a 152. lapon (Földt. Közi. 3. 
köt.) ezt mondom: „A rétegeknek (t. i. a ledincei lajta- 
mésznek) tökéletes felállításából látható, hogy a hegységnek 
keleti fele nemcsak hogy nagyobb emelkedést szenvedett, 
hanem hogy általában öszes rétegeinek zavart települési vi¬ 
szonyait tekintve, több emelési és rétegzavarási tényezőknek 
kellett közremiiködniök,“ 
Ezen nagyszerű rétegfelforgatásokat az északi oldalon 
is számos tény bizonyítja; igy, hogy sokat ne említsek, 
magának a péterváradi serpentinhegynek közvetlen az al¬ 
földből kiemelkedése az agyagcsillámpala egy fölszakitott 
rongyával együtt, Kamenitznél a Duna partján idősebb ho¬ 
mokkövek kibukkanása, a Dubokí potok völgyében a szürke 
kristályos mészkőnek föltolatása harmadkori rétegek taka¬ 
róján keresztül és a lajtamésznek teljes eltűnése, tehát alá- 
