134 
merülése e helyen, a Sotzka-rétegeknek ösze-visza vetett 
állapota stb. mindazon általános tömegmozgásnak szülemé¬ 
nye, mely a hegységet lassanként kiemelte s mely emelke¬ 
dés Vrdnik és Pétervárad közt culminált. A serpentin hatá¬ 
rozottan részt vett már ezen általános emelkedésben, mert 
fekvetei mindenütt azonos dőléssel és csapással bírnak a 
Sotzkarétegekuél idősebb homokkő- és palarétegekkel s 
miután a hegység zömének egyik legkülsőbb burkát ké¬ 
pezi, igen könyen kimagyarázható, hogy fekvetei a hegység 
gerinczétől kifelé ható óriási nyomás következtében helyen¬ 
ként vagy kinyomattak és a harmadkori rétegeken keresz¬ 
tül szorittattak (péterváradi hegy, Vrdniki, Morintovo, Ho- 
povói hegy stb.), vagy általbuktatva a harmadkori rétegek¬ 
nek látszólag fölébe jutottak, látszólag mondom, mert tény¬ 
leg mégis a Sotzkarétegek alján vau a serpentin s azoknak 
valóságos fekiije gyanánt sehol sem észleltetek. Ezen hatal¬ 
mas emelkedéssel járó szakadási és vetődési üregekbe, me¬ 
lyek természetesen csak itten, mint a liegygerincznek föl¬ 
szakadási pontján (Aufbruchsstelle) jutottak a felületig, bele- 
és fölnyomulhatott az eruptív kőzet (trachit és dolerites 
pholonith), a mely kitörés tehát a hegység eme'kedésének 
következménye gyanánt tekintendő. 
A hegység ezen általános emelkedésének kulruinatióját, 
illetőleg a hegygerincz keleti részének fölszakadását a szár¬ 
mák emelet korszakának közepe tájába kell helyeznem és 
pedig a következő okoknál fogva: 
a) Mert a lajtamésznek egész tömege és a cerithium- 
mésznek is egy kis része erősen ki vannak mozdítva és a 
másodkori rétegekkel azonos dőlést mutatnak. 
b) Mert a beocini márgáknak legalsó kemény palás 
rétegei, melyeket a kamenitzi völgyben talált kövületeknél 
fogva még a szármát emelethez kell számítanunk, klilüunemii 
rétegességgel diiluek a lajta- és cerithiummészkő erősen 
felállított rétegeire. (Beoéinnál az Erdell hegyen és a Úereviczi 
