135 — 
völgyben a Sakotinác hegy oldalában azoknak dülése 
60—70°, míg a hozzájuk támaszkodó márgáké csak 30° 
közel É-nak). 
c) Mert a kamenitzi völgyben az elmerült lajtamészkő 
helyén Cerith. pictum tartalmú márga nem nagyfokú dülés 
mellett támaszkodik a feltolt kristályos mészkőhöz. 
A cerithium és a congeria-márgáknak csekélyebb fokú 
dülése azonban arra mutat, hogy a hegység lassú emelke¬ 
dése a hegygerincz felszakadása után is tartott és pedig a 
harmadkor végéig, mert még a cereviczi lignittartalmu leg¬ 
fiatalabb paludina-rétegek is nehány fok alatt É-nak dűlnek. 
9. A t rác hit és a dolerites phonolith 
kitörések Rakovác és Ledince vidékén Rochlitzer ur térké¬ 
pén három nagy részletbe vannak öszevonva, a ledinczeiek 
azonkívül helytelenül a serpentin-telepekkel is érintkezésbe 
hozva. Ily nagy térképen azonban okvetlenül kivánatos, 
hogy a számos apróbb kitörési pontok, melyeket Nedeljko- 
vics, Popovics és magam kimutattunk e vidéken, elkülönö- 
zöttön jelöltessenek ki. Kimaradt továbbá Jazaknál a Beli 
pótokban leírás szerint 70 és 250 ölnyi vastagságban bete¬ 
lepült eruptív kőzetnek (helytelenül syenitnek nevezve) meg¬ 
jelölése a térképen. Inkey ur helyesen kimutatja ezen kő¬ 
zet ásványos öszetételét és górcsői szerkezetét, de nem 
meri határozottan kimondani, finomszemü gránitnak vagy 
rhyolithnak veendő-e? Én később kifejtendő okoknál fogva 
az utóbbi kőzetnek, illetőleg kvarcz-tracliituak tartom. 
10. A harmadkori neogen rétegek elterjedésére 
nézve csak azon észrevételem van, miszerint a lajtamészkő- 
nek öve Cerevicznél, Beocinuél és Rakovácnál nagyon kes¬ 
kenynek van kitüntetve a cerithium-képződmények ellenében, 
mely utóbbiak ily terjedelemben nem lettek kimutatva ottan, 
még ha a beoeini márgák alsó kemény táblás rétegeit is a 
szármát emeletbe soroljuk. 
11. A térképnek teljessége végett igen kivánatos még, 
