138 
bontódott itt fel, hanem a Labradorit is. A víztartalom rész- 
beu a serpentint, részben a kaolint illeti; az oldott alkat¬ 
részeknek legalább fele az Olivinből való lehet, miáltal an¬ 
nak meunyisége a kó'zetben is jelezve van. 
Ezen olivingabbro egyike tehát azon eredeti kőzeteknek, 
melyekből a Frusca-Gora serpentinjének egy része átalaku¬ 
lás következtében létre jött. 
2. Biotit-gabbro (?) a F r u s c a - Go r á b ó 1. 
Ugyancsak Popovichtól egy öreg kristályos szép kő¬ 
zetet kaptam a múlt nyáron, melyet ő a serpentinfekvéseu 
belül talált s jelentésében a gabbrók közt fel is említ. (Földt. 
Közi. 1876. 228. 1.) 
Az öregszemcsés kőzeten szabad szemmel egy szürkés 
vagy zöldes feliér, átlátszatlan vagy áttetsző ásványnak 
egész buzaszem nagyságú kristályszemeit és zöldes fekete 
Biotitnak foltonként sünien összhalmozott pikkelyeit lehet 
jól kivenni. Igen alárendelten néhány Pyrit szemcse is feltű¬ 
nik. A szürkés vagy zöldesfehér szemcsék egy részének fe¬ 
lülete egyenetlen, szálkás törésű, zsirfénybe hajló, a Saus 
suritra emlékeztető. Egy másik részök határozottan iiveg- 
fényü, ikerrovátkos hasadási lapokkal bir, tehát a Labrado¬ 
réra hagy következtetni. A Szabó-féle lángkisérletben mind 
a kettő egyformán viselkedett s mind olvadásra, miud Na. 
tartalomra inkább az Andesinre utalt, mint Labradoréra vagy 
épen Saussuritra. A keverten kiszedett mákszemnyi darabkák¬ 
nak — a melyeket azonban zárványmentesen nem lehet 
kapni — tömöttsége két mérésből tesz 2 696 t, a mi szin¬ 
tén jól talál az Andesin leggyakoribb tömöttségével. 
A kőzetnek sósav iránti viselkedése is arra utal, hogy 
ezen íőelegyrész inkább Andesin, mint Labradorit felé hajlik, 
mivel csak kis részben bontotta. A kőzetnek szárított pora 
izzitás által l-2l°/ 0 -ot vesztett súlyából. Ezen kiszárított por 
sósavval főzetvén s 24 órai állás után leszüretvén, 12‘47°/ 0 -ot 
