140 
kérdéses Pyroxénnal. Ezen zárványok azonban erősebb na¬ 
gyításnál határozott oszlopos kristálymetszeteknek tűnnek 
fel, melyek keresztezett nikolok közt akkor sötétülnek el, 
midőn a nikolmetszetek valmelyikére ferdeszög alatt állanak. 
Ezen az egyhajlásu rendszerre utaló viselkedés is csak meg¬ 
erősíti a fentebbi nézetet s azért ezen e'egyrészt, melyet ap¬ 
rósága miatt közelebb vizsgálni nem lehetett, az általáno¬ 
sabb Pyroxén névvel je'ölöm egyelőre. A Kvarcmezőkben ész¬ 
lelt kevés zárványok apró légbuborékokból és ugyanazon 
apró Pyroxén-tűkből állanak. 
A mondottak nyomán a kőzetnek képlete lesz: 
(And + Bt 4 - Pyr. 4 - K \ 2 
\ Py. - 2'78 f 
Az a kérdés végre, hogy minek tartsuk és illetőleg ne¬ 
vezzük ezt a kőzetet? A gabbrötól, minek előfordulásánál 
fogva kellene lennie, mindenesetre lényegesen elüt gazdag 
Biotit tartalma s a plagioklasnak Andesiu természete által. 
A Pyroxen ásványt talán a Diallag belypótlójának lehetne 
tekinteni. A Kvarc a Harz és Genua vidékének gabbróiban 
is közönséges elegyrész. Ha tehát a plagioklas Andesiu ter¬ 
mészetét nem tartjuk oknak a gabbros név elvonására és 
fölvesszük, hogy a Biotit a Pyroxénnal a Diallag helyét pó¬ 
tolja, lehetne a mi kőzetünket biotitgabb rónak ne¬ 
vezni, legalább egyelőre, a mig biztos tudomással fogunk 
bírni ezen szép kőzetnek előfordulási körülményeiről és fő¬ 
leg átmeneteiről. 
Éhez némileg hasonlít azon apró szemcsés kőzet, me¬ 
lyet én a kamenitz-iregi országúton, a Venác csárda köze¬ 
lében, szintén a serpentin fekveten belül találtam s jelen¬ 
tésemben röviden leírtam. (Földt. Közi. 3. évf. 12G. 1.) Eb¬ 
ben azonban Chlorit vau Biotit és Diallag helyett. 
3. A Titanit előfordulása a rakováci-doleri- 
t e s phonolitbban. 
A „Földt. Közi/' múlt évfolyamában (40. lapon) közölt 
