141 
adataimban fel vau említve, hogy a lediiiczei Zovin dől. plio- 
nolithjában 1 / 2 mm. bosszú, mézsárga Titauitkristálykát ta¬ 
láltam Sauidiuba belenőve. Azóta szorgosan átkutatván ra- 
kováczi phonolitbjeimet is, azt tapasztaltam, hogy igen gyé¬ 
ren elhintve majd minden kézi darabban vannak apró kris- 
tálykák belőle, részint a Sanidinba, részint az alapanyagba 
nőve. Ezeknél fogva kimondható tehát, hogy a Titanit a 
fruskagorai pkonolitknak egy ritkán hiányzó, bár nagyon is 
csekély menyiségben előforduló elegyrésze. 
4. K var ezt rachyt-zár vány a rakó váczi d o 1 e- 
rites phonolithban. 
A rakováczi phonolithek birtokomban levő kézi példá¬ 
nyainak újabbi átvizsgálásánál feltűnt nekem egy dió nagy¬ 
ságú világos, sárgásszürke zárvány, mely a kékesszürke 
phonolithtól élesen elkülönül, bár szorosan öszeforrt is vele. 
Ezen zárványnak tömött, szálkás törésii, zsirfénybe 
hajló alapanyagában üveges földpátnak apró fénylő lapocskái 
gyéren tűnnek fel, mellette apró, legfeljebb kendermag nagy¬ 
ságú, ibolyaszürkés, zsirfényü kvarezszemek uralkodók s eze¬ 
ken kívül ritkásan elszórva csak apró fekete fénytelen csi¬ 
kók és foltok láthatók még, melyek egy harmadik elegyrész 
mállás terményei. 
A kőzetnek kis tömöttsége 2'556 határozottan annak 
savas természetét bizonyítja s távol áll a körülzáró basikus 
természetű phonolithnak 2 , 7045 nagy tömöttségétől. 
Górcső alatt az egyneműnek látszó sárgás alapból 
a földpát nem tűnik ki különváló metszetek gyanánt és csu¬ 
pán a viztiszta, repedezett kvarczszetuek és nagymenyiségii 
vasrozsdafolt (Ferrit), melyek közt némelyik a Biotitnak pár¬ 
huzamosan rovatozott hoszmetszetéhez hasonlít, úgy hogy 
valószínűséggel ezen ásványra lehet, mint harmadik elegy¬ 
részre, következtetni. Polarisált fényben az alapanyag tarka, 
