154 
liáig 120 kilométernyi távolságban csapó, számos de vé¬ 
kony kősórétegek, az ifjabb harmadkorba soroltatnak. 
A negyedkorba tartozó gypsz- és sótömegek, a mint 
azokat a Sahara sivatagban óriási kiterjedésükben szemlél¬ 
hetjük, felette nagy fontosságnak. 
A Sahara úgy a diluviumra, mint a jelenkorra nézve 
nagy és tanulságos szerepet játszik. 
A diluviumban Saharát még tenger boritá; jelenleg 
száraz sivatag, habár sok helyen és nagy területekre mé¬ 
lyebben fekszik a Közép-tenger tükrénél; ezen tenger déli 
partjai fölemeltettek, a Sahara medenczéje attól elzáratott s 
miután a légköri csapadékok, melyek itt egyébiránt alig 
vehetők számba, nem pótolhatták az elpárolt vizmenyiséget, 
a Sahara medenczéje kiszáradt. 
Hogy a Sahara sikját még csak nemrég is tenger 
boritá, arról meggyőznek minket az ott nagy menyiségben 
található oly kagyló-maradványok, melyek most a Közép - 
tengerben folyvást élnek, p. o. a Cardium edule, úgy a meg¬ 
levő, ha nem is nagyon vastag gypsztelepek, sótömzsük és 
sósvizzé lett mocsárok vagy medenczék. 
A talaj sótartalma nagy területekre igen tetemes, a mi 
a sivatag szárazságát nagy mérvben növeli. A hol na¬ 
gyobb menyiségü édesviz öszegyiil, ott növények is te¬ 
nyésznek, oázokra találunk, nagyobbrészt tavakkal és bő 
forrás vizzel. 
Az is tudva van, hogy a francziák az Atlas hegység 
déli lejtőjén sikerrel fúrtak artézi kutakat s ez által a 
datolya-tenyésztést a végenyészettől sok helyen megmen¬ 
tették. 
Saharának legkiterjedtebb vízmennyisége, mely Dél- 
Algir kutjait is itatja, a föld alatt van és vízhatlan réte¬ 
gek, nevezetesen egy kemény gypsz-pad által óvatik az 
elpárolgástól. 
Ezen földalatti viz nemcsak mesterséges kutak, de 
