16G 
bírna az egymáshoz vegyileg- közel álló ásványok különböző 
viselkedésének megfigyelése s e tekintetben a petrographok 
bizonyára nagy fontosságot tulajdonitanának a különböző 
földpátfajokkal tett kísérleteknek. (I. B.) 
A természetes kénegek és a termés-fémek. 
Stan. Meunieur. Coinpt rend. T. LXXXIV., p. G38. 
Nevezett szerző számos kísérletekből azon észlelethez 
jutott, hogy a természetes kénegek, ha alkalmasan válasz¬ 
tott fémoldatokkal érintkezésbe hozatnak, a fémet kiválaszt¬ 
ják. Az ólomkéueg például aranychlorürhen rögtön megara¬ 
nyozva lesz, salétromsavas ezüstben azonnal igen szép ezüst 
rajzokkal borittatik, a higanyt hasonló föltételek mellett ki¬ 
csapja. Az első esetben a pontosan megvizsgált reactiót a 
következő képlet fejezi ki: 3 Pb S -J- Au 2 Cl 3 = 3 Pb 
Cl -f- 2 Au -|- 3 S, a második esetben pedig: Pb S -j- Ag 
0 N0 5 = Pb 0, N 0 5 + Ag -f S. 
Minden megvizsgált kéneg (Pyrit, Calcopyrit, Spbalerit, 
Cinnabar, Antimonit, valamint az ásványvizekben oly gya¬ 
kori Natriummonosulfür) hasonló csapadékokat ad, a tény 
tehát általános. Az oldhatlan kénegek egyszerűen darabok¬ 
ban helyeztetnek a fémoldatokba. 
Ezen tényekből geológiai zárkövetkeztetések vonhatók, 
tekintettel az ásványok társas előjöveteleire, a mi fémerek¬ 
nél oly gyakori. Tegyük föl például, hogy egy galenitér a 
tengervízzel állandó érintkezésbe jő, a mely M a 1 a g u 11 i 
és Durocher urak elemzése szerint mindig ezüsttartalmu : 
úgy a kéneg a tengervíz minden ezüstjét fölfogja és azt 
tömöríteni fogja. Ismeretes, hogy termésezüst Galenittel 
gyakran megjelenik, a mit is az említett módon értelmezni 
lehet. Továbbá nyilvánvaló, hogy a szabad ezüst, mely ez 
