170 
és egy Angit-féle ásvány; ugyancgyütt említettem, hogy Szar¬ 
vaskő vidékéről beküldőitek Webrlitet különböző bányákból 
s bogy az anyag között a lelbelyek szerint különbség van. 
Mindez kívánatossá tette a dolgot a helyszínén behatóbban 
vizsgálni meg. 
A kirándulást megtettem 1871. június elején (Vs) és 
ismételve végén ( 2!) / 5 ), Egerből indulván Szarvaskőre. Anya¬ 
got minden pontról gyűjtöttem és annak tanulmányozását leg¬ 
nagyobbrészt befejezvén, ez alkalommal az eredményt mint 
első közleményem kiegészítő folytatását szabadjon előadni. 
A Wekrlit különböző s egymástól elszigetelve álló pon¬ 
tokon jő elő Szarvaskő és Apátfalva között s mig némely 
helyen egészen olyan, mint a Kecskefarkon levő legrégibb 
s legnagyobb bányában, másutt attól eltérő kinézéssel és 
összetétellel bir, 
A petrografiai tanulmányozás alapján kitűnt, bogy van¬ 
nak közös és sajátos elegyrészek s hogy ezek szerint 
megállapítható a kőzet-nem és faj. 
Minden féleségben meg van a Magnetit, Amphibol és 
egy ásvány az Augit csoportból, mely pontosabban megha¬ 
tározva, Diadagitnak tűnt ki s ezeken kívül van Földpát 
és Olivin. A Diallagit és Földpát együttléte folytán a kőzet 
G a b b r ó, de két fő fajra oszlik fel: az egyikben Olivin 
van Földpát nélkül megmaradván a Diallagit és az Amphibol, 
a másikban az Olivin csak igen alárendelten van, vagy leg¬ 
gyakrabban végkép hiányzik, de van Földpát tulnyomólag, 
úgy bogy ezen kőzeteket két csoportra oszthatjuk, a me¬ 
lyek egyike a Földpát Gabbró, másika Olivin Gabbrónak 
mondható. A Földpát-Gabbróról ez alkalommal csak általá¬ 
ban tevén említést, részletesen az Olivin-Gabbró leírásába 
bocsátkozom. 
Olivin- Gabbró. 
Kecskefark nevű hegy Szarvaskőnél az, melyben a 
Webrlitet legelőször vágták mint vaskövet s a vagy 25 
