175 
.fekete) lesz. Ezen két véglet között a helyzetek igen sok¬ 
félék és ennek következtében a szin és absorptió képesség 
is felette változó. A melléktengelyek irányában átnézve, a 
hasadási vonalok csak egyközösek s ezen helyzetben az ab¬ 
sorptió szintéu erős, de a szin csak a sötétbarnáig megy le, 
körülbelül olyan árnyalatig, a minő a basadási lapokon már 
közönséges fényben mutatkozik. 
A polarizátort forgatva, a színjáték soha sem élénk, 
legtöbbször csak elsötétedés következik be, miáltal az Amphi- 
ból a Diallagittól és az Öli vilitől a polarizált fényben nagyon 
élesen válik el. 
Lángkisérletben platinahuzalon gömbbé olvad (olvadási 
foka 4—5). Tartalmaz Nátriumot (2—3 fok) és kevés Káli¬ 
umot (1). Ez utóbbi csak gypszszel összeolvasztva vehető 
ki, magában nem. 
Sav nem támadja meg nagyobb fokban, úgy hogy op¬ 
tikai viselkedése egészen megmarad, ha 24 óráig etetve is 
volt sósavval. 
4. M a g n e t i t. Nem-átlátszó. Mint opák tárgy meg¬ 
világítva érdes felületet mutat vasfénynyel párosulva. Leg- 
többnyire szabálytalan spherodiál szemeket képez, amelye¬ 
ken kristály határok nagyon gyér esetekben sejthetők. A 
szemek olykor egyenkint, máskor csoportban hosszúkás fü¬ 
zérben vannak halmozódva. Néha veres-sárga átlátszó udvar 
környezi a Magnetit szemet, mi magát a szomszéd átlátszó 
ásványok hasadékaiba beveszi, ez különösen az Ülivin repe¬ 
déseinél tűnik jól fel. Ezen anyag Limonitnak felel meg 
egész fellépése szerint. Pyritet nem találtam úgy miut a 
Földpát G-abróban. 
Dr. Schimann ur egyik csiszolat után kérésemre plioto- 
grafiát is készített 12-szeres vonalas nagyításban s azt pho- 
totypiában általa kiállítva van szerencsém ide mellékelve 
bemutatni. A négy elegyrészt meg lehet rajta különböztetne 
Magnetit az egészen fekete nem átlátszó. A különféle 
