179 
és vasfekete. Ez a Magnetit, amaz az Olivin. A kettő kö¬ 
zött uralkodik az Olivin, ez nemcsak a szemek számára, de 
nagyságára nézve is a legkiválóbb. Fekete színe némileg 
optikai csalódás, anyiból, hogy igen világos üveganyag lé¬ 
tére saját színét nem, hanem a háttérben levő rétegek Mag- 
netitjének fekete színét tünteti elő, melyek előtt mint üveg¬ 
lap foglal helyet. A világos szürke csekélyebb fényű leveles 
ásvány a Diallagit. Amphiból nem vehető ki. 
Ezen csiszolt lapon egyszersmind az tűnik ki, hogy 
az Olivint vagy 4O°/ 0 -re, a Magnetitet vagy 15-re lehet be¬ 
csülni s ez a vegyelemzés által is többé-kevésbbé iga¬ 
zolva van. 
A vegyelemezésnél *) a sósavban felolvad 5O - 25 0 / o 
nem olvad 49' 75 %. 
A felolvadó esik az Olivinra és nagyrészt a Magnetitra, 
míg a Diallagit és Amphiból csak kevéssé támadtatnak meg. 
Az oldhatóban A nem oldhatóban 
S 2 0 2 2. 93 
Si 0 2 
5 i * 79 
Fe 2 0 3 58- 76 
Fe 2 0 3 
25- 10 
Ca 0 13- 99 
Ca 0 
9*02 
Mg 0 22’ 85 
Mg 0 
14- 74 
98-52 
99 17 
A kovasav kiválasztva lévén, legnagyobbrészt a nem¬ 
oldható részek között szerepel. A mi azonban kivehető, az, 
hogy a legnagyobb ásványban előjövő elem a vas s ennek 
tulajdonítható azon ismételt kísérlet ezen anyagot mint vas- 
érczet felhasználni; de másrészt a Magoesium is oly nagy 
menyiségben van jelen, hogy nehezen olvadó Magnesium- 
silikátokra abból is lehet következtetni. Mind a két osztály¬ 
ban van sok Magnesium, az oldható anyagokéban a Magne- 
sium az Olivint alkotja, mig a nem oldható ásványoknál 
a Diallagit- és kisrészben az Amphibólból kerül ki. Az 
J ) A budapesti egyetemi ásványtani intézetben Dr. Lengyel ta¬ 
nár ur felügyelete alatt véghez vitte Kovács Elek. 1877. 
