181 
nevezendő, a mely viszont csak egy tagja az ott előjövő 
Gabbró-családnak s ezen tagok, miként kezdetben említet¬ 
tem, már Földpátot is tartalmaznak, de azokról épen úgy, 
mint az augitkőzetekről (Diabas), melyek ugyanazon vidéken 
előjönnek, \alamint mindezeknek geológiai viszonyairól is, 
más alkalommal fogok szólani. 
A „Biharhegység“ egy sajátságos völgyalakjáról. 
Lóezy Lajostól. 
(Előadva a kir. m. term. tud. társ. május 16-án tartott szakülésén.) 
(Egy kőnyomatú táblával. III. Tábla.) 
1873 ik év óta szabadidőm nagy részét a magyar¬ 
erdélyi határlánczolat megismerésére forditva, a völgyek 
egy sajátságos alakja tűnt fel nekem egyebek közt, mely 
nem hiányzik más hegyvidékeken sem, de talán sehol sem 
fordul elő nagyban és kicsiben oly gyakran, mint ép az 
említett határhegység nyugati lejtőjén. A völgyalakok azon 
nemét értem, melj nél a folyó nem a völgyet kitöltő lágy és 
laza anyagon, hanem a völgyoldalak valamelyikének szilárd 
sziklatömegén vésett magának medret. 
Annálinkább föltűnt nekem itt e jelenség, mivel a dom¬ 
borzati és geológiai viszonyok annak általánosan elterjedt 
magyarázatát valamely előzetes ha sad ék bán nem en¬ 
gedik föllelni. 
Mielőtt az egyes eseteket fölsorolnám, legyen szabad 
a későbbiek megérthetése czéljából röideu vázolnom a ma¬ 
gyar-erdélyi határlánczolatot. 
Geológiai alkatánál fogva joggal lehet ezen határlán¬ 
czolatot, értve a SebesKőrös (talán épen a Szilágy¬ 
ság) és T e m e s-B é g a közt eső részt Bihar hegy¬ 
ség neve alatt tág értelemben öszefoglalni. 
Kristályos ős- és paleozoi palák ? képezik a hegység 
