185 
közt az idáig' terjedő lágy congeria rétegeken a közel Te- 
mesvölgybe, végül L a 1 a s i n c z és L i p p a közt a bal¬ 
parton ismét mindenütt lágyabb, lazább anyag volt, mint a 
völgy ^ltjában; de sőt a nyergeken főleg Lippánál elterülő 
diluv.-kavicstelepek oda utalnak, bogy a völgy bemélyesz- 
tése előtt a vizközlekedés itt volt. 
Egészen hasonló esetek vannak a Kőrösvölgyekben is. 
A Sebes-Kőrös Révtől fölfelé vájt völgygyé lesz, egy kes- 
keuy szegélyt metszve le a jobb partra a déli tömegtől, az át¬ 
menő conkordans telepedésben; a folyó nem használja a 
B árodi kész völgyet, melyet látszólag könyii lett volna 
Bradkától vagy Sonkolyosnál a lágy congéria 
rétegeken át elérnie. 
Hasonló esetek ismétlődnek a Fekete-Kőrösvölgyben 
B e 1 é n y e s-U j 1 a k és B o r z között. Fehér-Kőrös völ¬ 
gyében Borossebes Kaka ró;Jós záshely H a 1- 
rnágy (V.) közt, mindig ott, hol a völgyszorulatok vagy a 
trachyteruptiók anyagánál fogva még a harmadkori vizek 
idejében természetes keresztgátak álltak elő. 
Hasonló esetek a Tordai-hasadéknál és Temes eredeté¬ 
nél Teregova-Sadova közt észlelhetők, nemkillőn 
ben M e h á d i a közelében a jablonitzai alagutnál. 
Felesleges említenem, hogy ilyes példák egyéb helyen 
sem hiányzanak és A c h i 1 1 e s-s a r k á t képezik két 
ellentábornak, melyek egyikébe azok tartoznak, kik a völgy- 
alakulás főtényezőjéül a folyó viz vájó erejét vallják, élü¬ 
kön Bü.timeyerrel; az ellentábor a hasadékokat te¬ 
kinti a völgyek túlnyomó részének eredeti helyeid; oly fér¬ 
fiak, mint Peschel és Sonklar tartoznak ide. 
Az elsők az erosio hívei ezen eseteket a hegyemelke¬ 
déseknek tulajdonítják, és azt föltételezik, hogy a folyó 
völgyén keresztül a szirtgát oly lassan emelkedett, hogy a 
folyó azt képes volt átszelni. 
Az utóbbi tekintélyek épen ezen jelenségben látják a 
14 
