187 
Simony ur szerint az Etseli völgye jelenleg' állandó fel- 
töltésben vau, és pedig épen a törmelék-kúpok következtében. 
Ott, hol ezek az egyik völgyoldal vadpatakjából lenyúlnak, 
a folyót nemcsak a túlpartra nyomják, hanem folyását is 
anyira lassítják, hogy a kúpalkotta gát felett anyaglerako¬ 
dás és a völgy feltöltése áll be. A kúp alsó része felé az¬ 
után rohanó esést nyer a folyó, de a kúpot elhagyva, csak¬ 
hamar sik völgy fenékre ér, mely már a következő törmelék¬ 
kúp eredménye. Ily módon a tágas Etsch völgy a „M a 1- 
s e r-H e i d e“-től M éra n i g 5 nagy lépcsővel bir ugyan- 
anyi közbeeső völgysikkal A legfontosabb e/.ek között a 
Schlanders megetti, hol a Gadri a patak anyag- 
kúpja a szemközti déli völgyoldalról lejövő két kisebb 
kúppal egyesülve, oly magas gátat képez a völgyben, hogy 
az egyszersmind a szőlő, gesztenye, baraczk és tengeri ha¬ 
tárául is szolgál a völgyben. 
Nem kevésbbé figyelemre méltó a legalsó rohanó, az 
úgynevezett „Töll“-ben Meran felett, itt a Z i e 1 és Toll 
patakokból lejövő roppant anyag kétségkívül magasra ki¬ 
töltő az eredeti völgy fenéket; de egyszersmind a folyót oda 
szoritá, hogy az a bal parton helyt álló sziklában Gfneisz- 
ban kényszerült magának csatornát vésni. 
A dolog magyarázata abban rejlik, hogy a folyó kö- 
nyebben boldogul a szilárd sziklában, mint valamely laza 
tömegben, ha már egyszer bemetszésre van utalva. 
Mig a sziklafalak 60°, sőt meredekebb hajlásszöggel is 
megállnak, addig homok, kavics és hasonló anyagokban 30°-nyi 
lejtő is már alig állandó, a folyónak csatornavájás alkalmával 
ugyanazon mélységnél a partokról tehát 3-szor anyi anyagot 
kell a laza anyagból elhordani, mint a szilárdból. Az oldalak¬ 
ról elhordaudó anyag ugyanis ezen két esetnél úgy áll egymás¬ 
hoz, mint a partok lejtőségeinek cotangesei, tehát a szilárd 
(60°) és laza (10°) anyagnál, mint 0-58: 1*73. És ezen lej - 
14 * 
