188 
tésszögek még nem a szélső esetek a szilárd és laza anya¬ 
gokra nézve. 
Még roszabb lesz a dolog a folyóra nézve ott, hol 
agyag is előfordul, itt még nagyobbmérvii sülyedések és 
anvagmozgások gátoljak szabad folyását. 
Minden esetben a laza anyag egyszerre több anyagot 
ad a viznek, mint a szilárd szikla, és igen könyen előfor¬ 
dulhat, hogy a víz nem képes többé a bele kerülő anyagot 
magába fölvenni és elszállítani, szóval fölemészteni; ilyenkor 
a sebesség csökken és evvel a vájó munkaképesség is. Ilyen¬ 
kor a gát felett a folyásnak torlódása és a völgynek lóltöltése 
áll be, mely útóljára anyira fokozódik, hogy a folyónak 
utóbb is gátat kell törnie, és ezt ugyanazon okoknál fogva, 
melyek a törmelékből álló gát képződését előidézték, kö- 
nyebben végzi a szilárd oldalfalakon át mint törmeléken. 
Ugyanazon eset van jelen ott is, talán még nagyobb 
mérvben, hol nem tönnelék-kup, hanem basonanyagokból 
álló keresztgát állta útját a legutóbb elvonuló tenger után 
siető folyónak, mint az ecsetelt Bihar völgyekben. Előbb 
talán tavak maradtak vissza eme gátak megett: ezek vize 
azonban utóbb is arra volt utalva, hogy a gátat áttörje és 
folyását egyenletessé tegye. E feladatában könyebb munkája 
volt a viznek útját a sziklafalakon át vésnie, a mint ezt 
valóban találjuk is, mint a lágy anyagból álló széles gáton. 
Ha meg is kezdé a folyó itt a csatorna mélyítést, 
melyre igen érdekes adatokat sorolhatnék föl, nem sokáig 
folytathatta, mivel csakhamar a törmelék-kúpok munkája 
kezdődött melynek következtében a folyó az egyik vagy 
másik völgyfalhoz szorult. Ezek szilárd anyagában azután 
lassan bár, de biztosan és zavartalanul végezhette a csa- 
tornavájás munkáját. Hogy itt azután a szikla lágyabb rész¬ 
leteit a meglevő mélyedéseket mohón útjába ejté, az ismét a 
dolog természetében fekszik. 
