190 
toznak, melyek éjszaki Magyarhon és Erdély eruptív terüle¬ 
tein a nagy kárpáti Ívnek belső oldalát környezik; Európa 
többi más aranyelőjövetelei idősebb hegységekben vannak 
és a második vagy harmadik csoportba valók. Csak a Kár¬ 
pátokban van sikeresebb aranybányászat; a többi termelési 
helyek, vergődtek bár a korábbi évszázadokban még oly nagy 
hírre is, mai nap csak alárendelt jelentőségűek és az Euró¬ 
pában már majdnem teljesen foganatosítva van, mi az Egye¬ 
sült Államokban előkészítve lesz az aranytermelésnek Nevada 
és Colorado vulkanikus területein való emelkedésével és ha¬ 
nyatlásával minden más helyütt, nevezetesen azáltal, hogy 
az aranytermelés a Propylit (Trachyt) ezüstdús teléreire lett 
szorítva. 
Európa, a Kárpátok vulkánikus területének kivételével, 
mondhatni kimerítve van / aranytermelése a pénzpiaczra semmi 
befolyással nincs. 
A phőnicziak idejében Spanyolországé volt rend 
kívüli arany- és ezüstgazdagsága folytán azon szerep, mely je¬ 
lenleg Amerika és Ausztráliának jutott. A római irók be¬ 
szélnek a Duero és Tajó folyók aranygazdagságáról; Plinius 
mindnyája Közt Asturiát nevezi a töld legaranygazdagabb 
tartományának és az Asturia, Gallacia és Lusitániából éven- 
kint behozott aranyat 20,000 fontra számítja. Kelet-Portu¬ 
gálban Idaulia Velhánál egy votivtáblára akadtak, melyen 
Tit. Claudius Kufus hálát ad 120 iont talált aranyért. Már a mól 
uralom idejében eltűnt e gazdagság. Újabb időben egyes an¬ 
gol társulatok hiába keresték szereuc-éjüket a régi spanyol 
bányamüvekben; szegény korandmenetekre találtak idősebb 
Kvarczit és Mészben, egyes esetekben Diorit közelében. Mű¬ 
velésre érdemes aranyérczeket eddig sehol sem értek el. 
Mégis egy helyen, Navelgasnál, Salas területén, a légi bá¬ 
nyák övén belől időről időre kicsiny aranyszemeket talál¬ 
nak egy sárga agyagtömegben, mely valószínűen egy értej 
(Ganglmt) elmállásából keletkezett. 
