191 
Az utóbbi éhekben bár Éjszaki Walesben Barmouthnál 
megnyitották a „Pritice of Wales“ és „Glogau Mine“ bá¬ 
nyákat, Nagybrittániának egész termelése 1875-ben csak 
579 uncziára rúgott 2105 1. értékben. Jólehet ma is mossák 
az aranyport itt-ott, mint a Tarn-, Garonne- és a Rajnában, 
de a világ-forgalomra ezen termelési helyek jelentéktelenek. 
Eltűntek mindazon termelési gazdag fekhelyek is, me¬ 
lyekről Csehország legrégibb mondái beszélnek, a 
honnan a Przemysl herczegnél súlyosabb aranytömeg szárma¬ 
zott, melyeken a nyolczadik században Nezamisl herczeg 
alatt az aranymosóknak egy uj városa, Pisek (Boháty Pisek, 
a szerencsés homokon) a leggazdagabb területen alapult, a 
melyek még a 14. és 15. században helylyel-közzel igen 
eredménydús művelést engedtek és a melyek még Rudolf 
császárt 1604-ben egy uj aranymosási rendelet közzétételére 
inditák. 
Azonban nyomaikat csakugyan könyen megismerhetni. 
A fölhagyott cseh bányamüveleteknek legfontosabb vo¬ 
nulata, melyeknél a Gneiszban az aranytartalmu Kvarcztelé- 
rekre dolgoztak, délen kezdődik a csak 1809-ben működé¬ 
sen kívül helyezett Sebastiaui és Barbara bányáknál Gut- 
wasser mellett «. Budweisi kerületben és innét éjszaknyugat 
felé terül el Zaplat fölött, Winterbergen át Berg-Reichensteiu, 
Bergstadtl és Drohan felé; e helyről hasonló bányaüregek 
ágaznak el éjszakkeleti irányban Planicka és Kasegowitzen 
keresztül, melyek azután Mirowitztó! délnyugatnak Zducho- 
witzig a Moldva mellett nyúlnak el és pedig itt a pala és 
Gránit közötti határövig. 
Mindeme bányák között a Berg-Reiclieusteiniek voltak 
a legjelentékenyebbek; virágzásuk a 14. és 15 ik századokra 
esik, azonban mára 16. században alig tarthatták fenn ma¬ 
gukat. Nagy bányaomladékok árulják el a hajdani munkála¬ 
tok jelentőségét és legalább kimentik részben a régi króni¬ 
kások jószándékú túlzásait. 
