198 
kgrm finom aranyat termelt, ezen számok lassú esése utáu 
a termelés 1870 óta megszűnt. 
Aranyat előbb az Alpoknak sok folyóiban találtak; sőt 
Paracelsus a karinthiai Lavant völgy nevét az egykori 
aranymosóktól származtatta. Még mai nap is ismeretes több 
helyütt a hordalék földben csekély aranytartalom. A sweiczi 
és olasz Alpokban is találni némi aranyat. A legjelentéke¬ 
nyebb előjövetel az Auzasca völgyben van, a Monté Kosa 
tömegének nyúlványaiban. Az aranyat ott finom lapocskák¬ 
ban találják (Spade névvel jelölik), melyeket egy kováiul 
telér tetején vagy talpán találnak, mely talán hasonló a 
salzburgi „Scharrgang“ névvel jelölt eljövetelhez. A Pes- 
taréna és Val Toppai bányákat egy angol társaság miivel- 
teti; a termelés csekély. 
Az eddig tárgyalt pontokon, talán az utolsó kivitelé¬ 
vel, az aranytermelés közel vagy teljesen beszüntnek te¬ 
kinthető. 
Most a lényegesen különböző, vulkánikus területeken 
fekvő aranyterületekre térünk át Magyar hon és Erdély¬ 
ben. A Kárpátok egy koszu nyugat, éjszak és kelet télé 
előnyomuló ivet képeznek. Külső oldalukon Morvaország, 
Szilézia, Galiczia, Bukovina és Moldova felé egy egységes, 
széles övü, fával borított homokkő hegységgel környezvék, 
belső oldalukon ismétlődő vonulatokban előtiiutetik a mély¬ 
ből fellépő legrégibb sziklauemeiket, Gránit Gneisz és régi 
Palák, melyek több övékben a kis Kárpátokat, az Inovec, 
Magúra, a Tátra, Pribor, a Zjár tömegét, a nagyon kiter¬ 
jedt felső magyarhoni tömegeket és több kisebb szigeteket 
alkotnak, mig Eperjes és Tokaj között a nagy hegyvonu¬ 
latnak belső tagjai egy nagy merőleges hasadék ádal elvá¬ 
gatnak. De nemsokára előtűnnek ezek a mélységből és Er¬ 
dély keleti határán Moldova felé újólag igen tekintélyes 
hegyekké egyesülnek. 
A Kárpátoknak ezen, az Alpok éjszaki nyúlványaival 
