200 
Lehetetlenség meg nem győződni a két képződmény azonos 
ságáról, ha öszebasonlitjuk Selmecz r iiemes oszlopainak 14 
helyzetét a zöld telérben — a Windakiewicz által közzétett 
rajzon vagy Faller előállitásában, Comstockhan a Bonauza 
azon vázlatával, melyet King és Hague szolgáltattak. 
A kárpáti telérek is, mint a nevadaiak semmi vagy csak 
aránylag csekély alkalmat nyújtanak az aranytartalmu tör¬ 
melékföld képződéséhez, mert az erdélyi aranymosások jö¬ 
vedelme szabályszerint igen túlbecsülve lesz. Itt is, mint 
E. Amerikában az a körülmény, hogy a nemes érczek egyes 
gazdag Bouauzákhan lépnek föl, egyes bányák hirtelen fel¬ 
virágzását szüli és fájdalom gyakran tetemes csalódásokat 
is okoz. 
Ilyen futólagos fölvirágzásra a legnevezetesebb példák 
egyikét a Selmecz melletti königsbergi aranybányászat mu¬ 
tatja, mely Mátyás király idejében rendkívül gazdagon jö¬ 
vedelmezett, de egy földrengés következtében félbeszakítva 
lett volna, útig a múlt század első évtizedében újólag ter¬ 
jesztő kincseinek hírét. Potter Izsák, Potter Humphrey fia, 
ki gőzgépeknél az önszabályzó készülék hirneves feltalálója 
volt, Königsbergi e érkezve ott a vízelvezetésre egy „tiizgépet“ 
fölállítva, 1723-ban a mü felvirágoztatása és működtetésére 
európaszerte részvényeket bocsátott ki. De már 1734-ben 
ezen eredetileg nagy áron fizetett papírok újra elveszték 
teljeseu értéküket. 
Még egy második, sajátságosán eredménydús példát 
hozhatunk fel. 1774 ben az akkori császári bányakapitány 
Ború előtt Gyulafehérvárott Erdélyben egy örmény jelent 
meg, ki érczdarabokat hozott a Csertés hegységből és Born 
elegendő vállalkozó szellemű volt, hogy a művelést ott meg¬ 
kísérelje. Ez pedig a még ma is működő nagyági bányamű. 
Több éven át tartó meddő kísérletek után egy gazdag, de 
fekete és leveles aranyérezre akadtak, mit kezdetben vas¬ 
csillámnak néztek és a melyben később az uj fém, a Tellur 
