205 
oszlopaiból több mint 25,000 kgrm. aranytartalmu ezüstöt 
több mint 2.5 millió forint értékben nyertek és hogy az 
1863 ik év vége felé egyes hónapokban e helyütt csupán a 
föltárás 500 — 550 kgrm. aranytartalmu ezüstöt adott. 
„Kétségen kivüli, — Írja Winlder Benő selmeczi tanár — 
hogy a zöld telér aranytartalma a mélységgel nyől. A felső 
szintájakban 1861-ben az átlag csak 0.006 volt, vagyis 6 grrn. 
arany egy kgrm. aranytartalmu ezüstben, mig jelenleg a mé¬ 
lyebb szintájakban 15, a legújabb időkben pedig 16 gr inra 
emelkedett. A zöld telér vájása jelenleg a VII. belnében 
(Lant) van, az aranytartalom, mint említve volt, 0.015 és 
0.016; ugyanily tartalmúak a József császár altárna talpán 
az érczek. A telér ezen mélységben is megkezdve lett ugyan, 
de a fő vájás a VII. belnében tart és az altárna talpáig még 
vagy 40 méter vastagságot kell kivájni“. 
A 0.016 aranytartalom a 15.5:1 viszony szerint ér¬ 
tékben közel 1 aranyforintot ad 4 ezüstforintra. 
Az Isván , a Teréziatelér és mások is példákkal szol¬ 
gáltak hasonló nemes oszlopokra. Megfelelnek azok Comstock 
Bonanzáinak és mint ott, a régi bányákban nagy váj ások 
mutatják azon helyeket, honnan előző időkben nyerték a 
kincset. 
Selmecz környékét a régi vájások daczára is még min¬ 
dig reménytelinek kell nevezni, mert jólehet az előjövetel 
mértéke itt nem ugyanaz, mit a természet Névadóban alkal¬ 
mazott, az amerikai erélylyel elért nagy mélységek föltá¬ 
rásai mégis arra tanítanak, hogy a hasonló érezvezető telé¬ 
rek nemes kitöltésének jelleges alakja azon nagy lapos len¬ 
csékkel egyezik, melyek a Comstocktelérben a V vagy Y 
betii alakja szerint vannak elrendezve és hogy a bányász 
föladata az legyen, hogy észszerű vájással a katlan felé a 
mélybe hatoljon. 
A mélység gazdag tartalma átaláuos vonulatokban már 
régóta ismeretes Selmeczen; ennek kiaknázását a viz mai 
