209 
egyesülése, így nevezetesen a Vale Saccában egy Syenit 
tömzsben nagyszámú zöldkőtelérek jelennek meg. Mindinkább 
lehetséges, hogy egy második, jobban kelet felé eső, az 
elsővel párhuzamos, de mégiukább megszakított kitörési vo 
nal húzódik Erdélyből Szerbia félé ; ez a vaskapunál, Swinitza 
közelében haladna a Dunán át és talán ehhez tartozik a 
régi Maidanpek bányamű Szerbiában. 
Erdélyben még számos helyeken nyerik a nemes féme¬ 
ket; a sokat emlegetett Vöröspatak, Nagyág, Abrudbánya, 
Offeubánya, Zalathna és más bányatelepek Erdély nyugoti 
részén egy legkülönfélébb, ifjabb vulkánikus kőzetfajok által 
többszörösen áttört hegységben feküsznek, mely erdélyi ércz- 
hegységnek.neveztetik. Vöröspatakon az arany termésállapot¬ 
ban jelenik meg egy trachitos hegyek által környezett 
homokkőben; százakra megy az abban nyitott kicsiny bá¬ 
nyák száma; a lakosság legkisebb szövetkezetekben maga 
űzi a bányászást és emellett ismeretesen sok esetben nagy 
arany veszteség áll elő. Nagyág mellett az aranyat leg- 
nagyobb részben a gazdag tellurérczekből nyerik, melyek¬ 
nek telérei a Propylithez tartoznak. 
Ezen kerület termelése a közölt kis táblázatban a za- 
latlmai bányakapitányság rovata alatt van felsorolva; az többre 
megy egész Magyarhon és Erdély arany ösztermelésének 
felénél és ez kétségenkiviil Európa leggazdagabb kerülete. 
Oraviczát, mely az emlitett bánáti vonulathoz tartozik, 
kevéssel ezelőtt egy angol társulat müvelteti, mely nagy 
reményt fűz hozzá. 
Magyarhon arany előjövetelei kevés, igen kicsiny mii¬ 
vek kivételével, milyen például a bazini Pozsony közelében 
arany vezető kovandokra — mind a vulkánikus területekhez tar¬ 
toznak. Sok helyütt találni kiterjedt munkálatok nyomait a 
rómaiak idejéből és bizonyos, hogy jelenlegi termelése fokoz¬ 
ható. Európa számos fölhagyott aranyterületivel a Pala, 
Gránit vagy Gneiszhegységekben ellentétesen ezek mai 
