212 
rés ük azonban ezen bosszú kor különböző alosztályaiba esett. 
A mediterrán emelet felső osztályába sorakoznak a savasabb 
trachytválfajok, u. in. a nevezetes Gránát-Trachyt, mely a 
csődi kegytömeget alkotja, továbbá Labradorit-Ampkibol- 
Trachyt és még augitos trackytkőzetek; ellenben a basái¬ 
tokhoz már közelebb álló Augit-labrador-trachytok a szár¬ 
mát időben képződtek. Nevezetes, hogy még a poutusi eme¬ 
letbe való linóm Trackyttufá is fordul elő, bizonyítékul, hogy 
a vulkáni erő e traehytvidéken még akkor is működött, 
midőn szomszédos helyeken már a bazaltkitörésekkez ké¬ 
szült. 
A mi ezen trackyt válfaj ok elnevezését illeti, a szerző 
czélszerübbnck látta a kőzeteket főalkatrészeik felsorolásá¬ 
val jelölni, mintsem minden egyes helyi válfajnak uj nagy¬ 
hangú nevet adni. Ezen eljárást a munka monograpkiai jel¬ 
lege igazolja s azért szívesen fogadunk el oly elnevezéseket 
mint }>. o. Labrador-Amphibol-Augit-Trachyt vagy Labrador- 
Biotit-Gránát-Tracbyt, ott hol egy körülirt területen előfor¬ 
duló kőzetek leírásával van dolgunk, mely kőzetek nem egy 
általános magma módosulatai, hanem különböző korú erup 
ti ók önálló terményei gyanánt tekintendők. 
Geológiai tárgyról Írva nehéz az elmélet vagyis he¬ 
lyesebben a hypothesisek terét kikerülni, minthogy többnyire 
épen az és/lelt tünemények magyarázata ad érdeket az 
összegyűjtött adatok halmazának. A dunai Trachit-csoport 
leirója sem teheti, hogy helylyel közzel aAétegzeti viszonyok¬ 
nak magyarázatát ne kisértse meg s nem lesz könyvének 
olvasója, ki nem épen ezen részleteit kövesse kiváló érdek¬ 
lődéssel. De ha a vulkáni erők működésének mindeddig 
még elég homályos kérdésében észrevételt tennünk szabad, 
úgy hiszük, hogy dr. Kocli ur a vulkáni tömegek emelő 
erejének' nagyobb szerepet tulajdonítani hajlandó, mint a 
miuőt a mostani vulkánokon tett figyelések igazolni látsza¬ 
nak. így p. o. a csődi hegy alakzati viszonyait magyaráz- 
