218 
íetését, hogy az alapanyag nagyobbára Földpútokból áll, de másrészt 
tagadja a szabad kovasav jelenlétét az elegyrészek sorában, egy esetet 
kivéve. A mandolaköves Melaphyroknál törvényül kimondja sz., 
hogy minél épebb a kőzet, annál kevesebb benne a mandolakő. Rész¬ 
letes tárgyalás után annak belátására j'. hogy az alacsony Tátra me- 
laphyrjainak mandolakövei nem praeexis.ált üregeknek töltelékei, ha¬ 
nem hogy a kőzet anyagában képződtek, részint a Földpátolc, részint 
pedig az alapanyag elváltozása folytán; kimondja, hogy a mandola- 
kövek mennyiségéből a kőzet állapotára lehet következtetni és hogy 
a mandolakő vek nem okozói a kőzet átváltozásának, hanem inkább , az 
átváltozás eredményei Fölemlíti végül, mint a Melaphyr átváltozásának 
egy sajátságos nemét, az E p i d o t képződését. Látni lehet, hogy a 
Pistazit itt nem Képződött praeexistált repedésekben, hanem a kőzet 
tömegében annak bizonyos irányban történt átváltozása folytán. Az ala¬ 
csony Tátra Melaphyrjaiban előforduló érczekből a Pyrit, Chalcopyrit 
és Malahytot említi fel, melyek csak behintve fordulván elő, nem is 
bányász tatnak. — Záradékul őszinte köszönetét fejezi ki Dr. Szabó 
József egyet, tanár és Dr. S t e i n e r Antalnak szives közreműködé¬ 
sükért. 
3. Schmidt Sándor előtérj észté Dr. Kocli Antal ré¬ 
széről : ,,Megjegyzések Koehlitzer József földtani térképe (Fruska 
Gora) felett és nehány adat ezen hegység földtani ismertetéséhez", (L. 
a múlt számban.) 
4. Zsigmondy Vilmos jelenti, hogy a városligeti artézi 
kút sikerültnek tekinthető. (L. a múlt szám „Vegyes" rovatában) 
5. Scliafarzik Ferencz nehány csinos kövületet mutat 
he a budai márgából, melyeket kirándulásai alkalmával gyűjtött. 
6. Bruimann Vilmos egy a budai Szép Juhásznénál a 
Bugát-féle kertben kiásott nagyobb példány Limonitot (mocsárércz) 
mutatott be. 
7. A másodtitkár bejelenti a következő társulati uj rendes 
tagokat: Schwerer János, (aj. Zsigmondy Vilmos), Hofmann 
Jenő (aj. Zsigmondy Vilmos) és Franzenau Ágoston, (aj. Dr. 
Krenner József). 
