221 
féleségével és ezek kapcsában a legnemesebb fém megjelenésé 
vei ellenállhatlan ingert gyakorolnak mindenkire, mig a legba¬ 
josabban hozzáférhető szétszórt mészszirtek és a látszólag 
egyforma homokkőtájak nemcsak oly beható mint hosza- 
dalmas tanulmányt igényelnek, hanem a palaeontologiai ér¬ 
vek nagy hiánya és a még földerítendő stratigraphiai vi¬ 
szonyok a gyors geológiai vívmányok számára sem bírnak 
valami különös vonzerővel és nem is hálásak. 
Erre utal azon körülmény, hogy mig az érczhegység 
eruptív kőzetei és azoknak sokféle kifejlődései a labora¬ 
tóriumokban és dolgozó szobákban a legbehatóbb vegytani 
és górcsövi vizsgálatoknak alávetve 'a fölfedezett tulajdon¬ 
ságok szerint megkülönböztetve és fölosztva lesznek, ad¬ 
dig ezen terület kiterjedt homokkőképződményei több 
mint félszázad óta stereotypice a „Kárpáthomokkő" elneve¬ 
zéssel jelöltettek, mely elnevezés előttem csak mint egy 
asylurn ignorantiae tűnik elő. Nem történt ez jobban az igen 
elterjedt mészképződményekkel sem, melyeket átalában „Jura 
mész“ névvel szoktak jelölni. 
Hogy mily bajos azonban ezen képződmények tanulmá¬ 
nyozása, mely csak a szabadban vihető véghez, igazolják az éj¬ 
szaki Kárpátok, melyeknek taglalása egy Hokenegger fáradhat¬ 
lak buzgósága mellett csak 22 fáradtságos év után sikerült. 
Jóllehet bírunk már ezidőszerint bizonyos támaszpon¬ 
tokkal, úgy a Kárpátok homokkőképződményeire mint 
a mészszirtekre a cs. k. birodalmi földtani intézet föl¬ 
vételeiben általában és saját tapasztalataimban Erdély ke¬ 
leti részén valamint Posepny vizsgálataiban is az erdélyi 
érczhegységekben; mindamellett még tetemes munkába fog 
kerülni, mig az erdélyi érczhegység üledékes képződményeit 
rendbe szedjük. 16* 
