229 
egyik legérdekesebb pontjára, Csáklya (rom. Csétja) falura 
értem; a vándorló geolog azonban óvakodjék e rengeteg 
belsejébe hatolni huzamosabb időre elegendő élelmiszer nél¬ 
kül, mert enélkül, jóllehet bőviben van a nagyszerű termé¬ 
szeti szépségeknek és a iölemésztésre váró geológiai anyag¬ 
nak, mégis áldozatául esik az éhenhalásnak. 
A Csáklya völgyét a Syndjeczava és Tikujata szikla¬ 
zárain át eredetéig, az 1236 méter magas Piatra Csákiig 
követtem, szintúgy bejártam a Valié Csetjiczi egy részét. 
Csáklyától utamat Fazset, Impregsor maré és mikuu 
keresztül délnyugati irányban lefelé a hoszu Valié Gá ! di 
írom. Gelzi) völgybe vettem és fölfelé haladva a Valié Gál¬ 
áiról fölértem az impozáns sziklazárra, mely a Piatra Kapri 
hatalmas mészvonulatát töri keresztül és a melyet éjszak¬ 
kelet felől a Piatra Csáki ural, hova a Valié Gáláiról 
értem 
Csáklyáról Benedek, Mindszent és Alsó-Gáldon át 
Krakkóhoz (rom. Krikeu) érve, innét a Krajova és Krakkó, 
Praju Borzsisor közötti hoszu hegyhátakat a kecskekő felé 
jártam be, hogy végre Magyar-Igeu és Sárd vidékét bejárva, 
Magyar-Igenből kiindulva Boros-Bocsárdon át az 1083 méter 
magasan a Maros völgyet uraló Kecskekőt mászam meg. 
Mivel az Ompoly völgye Sáráról kiindulva a keleti 
szegély hegy vonulatát egész szélességében átszeli, érdekem¬ 
ben állott, hogy annak képződményeit ezen keresztszelvény¬ 
ben megvizsgáljam. 
E helyről ezen völgyön át egész Zalatnáig jutottam 
és innen éjszaki irányban Dimbu felé a Valié Fenesului 
völgyei ismerkedtem meg. 
Továbbá a zalatnai utón a Dialu marén át az abrud- 
