233 
van rendezve, melyek közel párhuzamosan egymással dél¬ 
nyugatról éjszakkel etilek haladnak. 
Két sort különböztethetünk meg, melyek közül a nyu¬ 
gati a keletit magasságban túllépi, egy harmadik sort pe¬ 
dig már a legszélsőbb hegylejtőkön a Marosfolyó völgye 
felé egyes mészszirtek alakjában észlelhetni. 
A második vagy érezvezető hegyvonulat (az itt figye¬ 
lembe vett területen) a Zalatna és A'orudbánya közötti ut- 
nyereggel a Dialu mare-n kezdődik és legmagasabb hátai- 
vel, melyek egyúttal az Aranyos és a Marosba ömlő vizek 
választói, a Körabia és a Negrilas án át éjszakkeleti irány¬ 
ban húzódik tova; ez utóbbi magaslattól éjszak felé tart, 
és ezen irányt Zsamenáig megtartja, mely csomóponttól nyu¬ 
gati vonulatban elágazik, Rusinoszán át - Verespataktól 
keletre — elterül és az Aranyos völgyébe lejt, a keleti ág 
azonban a Pojaniczán keresztül húzódik Kolczu Csora- 
urduig Oifenbáuyától délre. 
A két hegyvonulat, nevezetesen a keleti szegély és az 
érezvezető között, egy hegyes fennsik terül el, melyet a 
Valié Gáldi, Valié Gyógyului, Magosului és Ponorului völ¬ 
gyek szelnek át. 
A hegyvonulal legmagasabb kúpjait, melyek meghalad¬ 
ják a szegélyhegységet, eruptív kőzetek alkotják. 
Mindkét hegyvonulatunk tehát külön jellegekkel bir. 
A szegély hegységet mészszirtek jellegzik, melyek rész¬ 
ben összefüggő sziklatömegekben, részben elkülönített szirt- 
részletekben, de^egyes sziklákban is úgy a legnagyobb ma¬ 
gasságot is elérik, mint mély völgyekben is megjelennek, 
hol szűk szirtbasadékokat alkotnak, melyekben a vizek be- 
ágyazvák, és vagy az ifjabb képződményekből, eruptív tö- 
