235 
megekből emelkednek ki, vagy az idősebb képződményekre 
hullámszerűen telepedve tűnnek elő; e hegyvonulat legna¬ 
gyobb része azonban Homokkő, Márga és Conglomerátból áll. 
Az idősebb képletekhez tartozó mészképződmények 
idősebb eruptív kőzetekkel társulnak, mig a homokkőte- 
rületekeu, mint a következőkben kimutatom, még ifjabb 
eruptív kőzeteket is észleltem. 
A keleti szegélyhegység egész vonulatát, mint már 
megjegyeztem, hosszú keresztvölgyek szelik át, melyek vizei¬ 
ket a hegység tengelyéhez közel merőleges irányban a Maros 
folyóba öntik és keresztül hatják a hegységnek ezekkel 
átalában párhuzamosan csapó képlet tagjait, miért is kitűnő 
alkalmat nyújtanak stratigrapkiai tanulmányokra. 
A nagyobb terjedelmű hoszvölgyek közül a toroczkói 
koszura nyújtott teknő, a Valié Inselului és a Valié Galdiczi 
felső lefutása említendők. 
Az érezvezető hegyvouulat jellegéhez kevésbbé tartoz¬ 
nak a hegység gerinezét alkotó, határozott irányban kifeje¬ 
zett sorok szerint elrendezett hegycsúcsok, hanem inkább az 
átalában hegyes vidékek közel egyenlő magas homokkő¬ 
hegyekkel, melyek jobbadán kúp vagy dombalakuak, me¬ 
lyeknek csúcsai gyakran egyes csoportokban vagy magá¬ 
nosán fellépő ifjabb eruptív kőzetekből állanak, melyek 
nemcsak ezen hegység legmagasabb csúcsait alkotják, ha¬ 
nem még a völgyek mélyén is, mint áttörések a homokkő¬ 
területen, megjelennek. 
Az érezvezető hegységnek itt tekintetbevett részei in¬ 
kább egy tömeges hegységet alkotnak, mely sugárszerü ta- 
gosultsága által a benne fakadó vizeket minden irányban 
szétküldi. 
17 
