237 
Annak középpontja Verespataktól keletre azon területre 
esik, mely a Detunata, Cseresen, Murgea, Cicera és az 
1240 méter magas Rusinosza eruptív kúpja által van jelölve. 
Éjszaknak mind a két hegységet az Aranyos folyó átszeli. 
A szegélyhegység folytatásaként az Aranyos völgy 
innenső oldalán azon mészvonulatot tekinthetjük, melyet Tor- 
dától nyugatnak a Hesdat patak tör át, mely a Roppand 
és Túr hasadékaiban megjelenve végre a Maros és Szamos 
közötti vízválasztó ifjabb képződményei között eltűnik. 
Az érezvezető hegység azonban az Aranyoson innen 
a Muntjele maré kristályos hegységére támaszkodik és ott 
jellegét veszti. 
Délfelé a szegélyhegység délkeleti irányban, legmaga 
sabb déli pontjától az előtte fekvő területen a Dimbut kö¬ 
veti és követhetni azt Galacz és Fenes mészrészletein át 
Zalatna, Cseh, Erdőfalva, Bakonya és Mádától keletnek. 
Az érezvezető hegység folytatása pedig, az előbbeni 
kiindulási p Htunktól a Diáin marétól Zalatna és Abrudbánya 
között déli irányban, a Fehér-Körös és a Maros közötti 
vízválasztót alkotva a Grohorel, Runkulecz, Duba magas¬ 
latai által Herczegánytól éjszakkeletnek, a Zsamena által Fü- 
zesdtől és Hajtótól keletnek Nagyág mellett jelöltetik és itt 
déli elteriilésében az úgynevezett Csetrási hegységet alkotja. 
Jóllehet az általam különlegesen megvizsgált területre 
egy meglehetősen gazdag régiebb és újabb irodalom vonat¬ 
kozik, az legtöbbnyire az arany területet és eruptív kőzete¬ 
ket tárgyalja, az üledékes képződményekre vonatkozólag 
azokban jobbára régi észleletek foglaltatnak, azért a jelen 
értekezésben, mely saját tapasztalatokon alapszik, csak a 
megegyező adatokban történik hivatkozás. 
17 * 
