243 
menyiségben, a mészkővonulattal egyező csapásuk van és 
azokkal együtt Toroczkó és Szt-Györgytől nyugo'nak a Szilás- 
patakbam ngy tovább délnek a fel-gyógyi hegyekben isme¬ 
retesek. 
Toroczkótól délnek a szürke palás mészkövet tetemes 
hatalmasságban a Valié Inselului völgyben észleltem. 
Annak feküjében a Valié Inselului átmeneténél a gyógyi 
völgybe Verrucano kőzetek lépnek föl, melyek kristályos 
palákon feküsznek, mint ezt a Pilis (Plesa Rimetiului) éj- 
szaknyugoti lejtőjén észlelhetni, maga a Pilis, e hegység 
legmagasabb pontja vörös kötszerü mészbrecciából áll. 
Az ettől délre fekvő területen, hol sem kristályos pa¬ 
lákat, sem pedig a kvarczos Verrucano kőzeteket nem ész¬ 
leltem, az itt felhozott mészképződményekre nem találtam, 
azért úgy látszik, hogy a szegélyhegység csak azon hatal¬ 
mas hegytömörülésére szorítkoznak, melyben az idősebb 
kristályos palák és a Dias Conglomerátok megjelennek. 
Jóllehet nem voltam szerencsés azokban bármely kövü¬ 
letet is találni, mégis mivel a Juraképződményekhtar- ez 
tozó mészkövek feküjében jelennek meg, idősebbeknek kell 
ezeknél tekintenem. 
Részben táblaszerii hasadozott telepedésük a kristályos 
palákra és Verrucano kőzetekre hasonló az erdélyi kelet¬ 
kárpátok Trias mészköveihez, úgy a Bukovinaiakhoz; petrog- 
raphiai megegyezésük azokkal oda utal, hogy a Trias kép¬ 
letekhez soroljuk. 
Hozzá tehetem még, hogy e mészköveket a bedellői 
szakadékban a G-ropa Stojinál a Melaphyr keresztül hatolja. 
Erdélynek főleg keleti részében még egy esetben sem 
észleltem, hogy a Melaphyr a Guttensteini mésznél és így 
