249 
ál Iván a dolog, még mindig nehéz föladat marad a hatal¬ 
mas mészképzödmények pontos taglalása és meg kell elé¬ 
gednünk avval, ha bizonyos pontokat sok kövület segélyével 
megállapithatunk. 
Toroczkó-Szt-GyörgytŐl délkeletre a székelykőtől egy 
nyereg által elválasztva, melyen a hidad ut halad, egy mész- 
hegység emelkedik, mely a Malom- és Iiosszukőből áll, a 
térképen az oláh Piatra lunga és Csetatje névvel van jelölve. 
E kettő között és pedig már a legmagasabb részletek¬ 
ben egész világos, sárgásfehér tömött mészkő darabok van¬ 
nak, melyek gyakran sűrűn telvék köviile'ekkel, azok ré¬ 
szint jól meg vannak tartva, részint azonban legömbölyítet¬ 
teknek látszanak, a kőzetből könyen nyerhetők és jobbára 
Grastropodák, ezek között leggyakrabban a Nerineák, nem 
ritkán a vastag héjú Pelecypodák is. 
Az elsők közül előlegesen fölemlíthetem a következőket: 
Hieria Staszycii Zeuschner. 
,, pygrnea Zittel. 
Ptygmatis pseudo Bruntrutana Gemellars. 
„ carpathica Zeuschner. 
Nerinea Lorioli Zittel. 
.,, cerebriplicata Zittel. 
,, Zeuschneri Peters. 
,, Hoheneggeri Peters. 
Cryptoplocus consobrinus Zittel. 
Az utóbbiak közül a Diceras arietina Lamk. gyakran 
előfordul. 
Itt tehát a felső Titkon, azaz a felső Strambergi réte¬ 
gekkel van dolgunk. 
Említettem már, hogy a kövületek a mészkőben jobbára 
