258 
van megszeldelve s a Tetradymit ezek közelében jő elő, a 
kőzettömegbe benőve. 
így tapasztaltam azt, egy a górczon felvett íelsites 
darabon, mely Tetradymit jég'ezekkel volt behintve. 
Hogy a Tetradymit tárna másutt nem lehetett, erről 
keresésem gyümölcse győzött meg, ugyanis a falu gyermekei 
utánam seregelvén, biztatásomra, az általam legelőször ta¬ 
lált jegecz másának kutatásához láttak, s körülbelül 3 órai 
türelem után 15—20 jegecz birtokába jutottam, melyeknek 
legtekintélyesebbikét, egy 3—4 vonal hosszú s két vonal 
vastag tetradymit alaptömegen felnőtt jegecz-csoportot a 
selmeezi m. k. bányász-akadémia g> üjteményének adni szi¬ 
ves kötelességemnek ismertem. 
Az elmondottakból kiderül, miszerint: 
I. A Tetradymit, a fehér trachytos tömegben, úgy 
mint a Magnetit a Chloritpalában, vagy a Gránát a csillám- 
palában stb , benőtt jegeczekben fordul elő, tehát a Balás- 
féle még közkézen forogható példányok utánzottak, ugyanis 
az a'aptöuieg gyurmába az egyes jegeczek vagy hasadási 
lapok be vannak tapasztva. 
2 A Tetradymit tárna csakugyau ott létezett, hol an¬ 
nak górczát és horpáját megállapítottam. 
A mi a Tetradymit jövőjét illeti, nézetem oda megy ki, 
tekintve ezen ásványnak ritkaságát’ s hazánkra nézve jelle¬ 
ges becsét, hogy igen kivánatos volna, ha annak ügyét anya- 
egyesületiink is mint közérdekűt magáévá tenné s fiókegyesüle¬ 
tünket részletes kivitelre nézve utasítani szíveskednék. 
II. Fémtelepek. Több napi kutatás után, fájdulom, alig 
sikerült e tekintetben valamivel többet észlelnem, mint a 
mennyit a múlt évi kirándulásom alkalmával tapasztaltam. 
Figyelmet érdemelne, a Pila fővölgyelettel kereszt- 
irányú Cserno Clato Mórást grund nevű pont, bol a devoni 
képlethez tartozó vörös fövenykő rétegei között rézkovand 
telepek fordulnak elő, részben gyakran igen dús tartalommal. 
