260 
Érdekesnek tartom még a következőt — a mi egyéb¬ 
iránt Trachyt hegységben nem valami ritkaság. 
Kirándulásom alkalmával a zsarnóczai k. kohómunká- 
sok azzal leptek meg, hogy ők egy ólomfényle telephez ve¬ 
zetnek el, mely a zsaruóezai kohó felett levő meredek és 
magas hegy gerincze alatt lenne. 
Szívesen vállalkozván a terhes útra, a helyszínén egy 
egy lábnyi vastag viaszopá'-eret találtam, melynek feküjén 
7a—1 hüvelyk közt váltakozó vastagságban igen szépen 
kijegeczedett vasíényle (Haematit) réteg volt észlelhető, a 
mit az illetők ólomfényiének néztek. Ilyen vasíényle jcge- 
ezek Králóczon is ta'áltatnak, csakhogy uem csoportba 
nőve, hanem szabadon, rendesen vízmosásokban. 
Egyébiránt enditést érdemelnek még a pilai völgyön 
található barna vasérczek is, melyek bizonyosan a kénegek 
élegüléséből keletkezhettek s kisebb mennyiségben a zsaruó 
ezai k. kohónál hozzag érczekiil használtatnak. 
Ezek után Ítélve, ámbár nagyon nehéz a bányásznak 
és geológusnak kevésbbé átkutatott hegységek felett határo¬ 
zottan ítélni, meggyőződésem szerint ki kell nyilatkoztat¬ 
nom, miszerint Zsarnócza vidékén léteznek ugyau fémtelepek, 
de azoknak eddigi feltárásokból tapasztalt minősége uem 
olyan, hogy itt valamely gyümölcsözőbb bányászkodásra 
vállalkozni lehetne, ha csak a pilai Aukerit telepeken nem 
sikerül újból egy dús ezüstös ólom tömörülést feltalálni. 
III. Ismeretes volt azelőtt is, hogy a gömöri jegeczes palás 
kőzetekben több helyen találhatni Asbestet, igy a többi kö¬ 
zött Dobsinár. a csillámpalában, és Ploszko és Szírt között 
a forró puszta nyugati lejtőjén, chlorites csillámpalábau, a 
Latinak család tulajdonához tartozó pleszkoi vasgyártól 
Szirkre vezető gyaloguton. 
Hogy Asbest Tiszolczon is előjöhet, előttem valószínűnek 
tetszett, a menyibeu aTiszolczczal határos Polhara kincstári 
