262 
fel, mely hajdanta müveltetvéu, abban hagyatott 8 a legújabb 
korszakban ismét művelés alá vétetett. 
Ezen telepen a nagy Masna aknában egy nagyobb 
terjedelmű magános vaséicz fészek jött elő melynek odvai- 
ból ottlétem alkalmával a legszebb Pyrolusiteket szedtük ki. 
Az egyes jegeczek nagysága 1—3 vonal között válta¬ 
kozott, az egyes alaköszealakulások oszlop véglap és 
dóma felületeket mutattak ; tehát a macskamezei és rozsnyai 
Pyrolusittől eltérők. 
Ezen előjövetel anyival is inkább érdekes, a menyi¬ 
ben a közeli Vashegyeu tudomásom szerint eddig nem ta¬ 
pasztaltatok itt csak Waad Göthit és Mauganit lelhető. 
Valószínű, hogy az ilyen Pyrolusit fészkek, az agya¬ 
gos teleptöltelékben még többször is ismétlődni fognak. 
A telep képződésére nézve megjegyzem, miszerint itt 
a leszürődés utjáui keletkezésnek vo'na helye; ugyanis a 
vas s főkép a man 3 an tartalom a mészkőben meg volt, s 
a víz hatása utján, a Gneiss és mész közti résbe leszürodött 
és öműrült a Mangan, részben kijegeczedvén. 
V. Tiszolczon aTrachyt a Triaszmészszel sok helyt köz¬ 
vetlenül érintkezik. Ilyen érintkezési lapokon a mészkő niárvá- 
nyá változott és pedig észleltem ottan tiszta fehér, szűrke, 
fekete, sárga és tarka márványfajokat, melyek tetszés sze¬ 
rinti tömegekben, alak-darabokban nyerhetők. 
Hasonló eset van a klenóczi határban is. 
Ezen márványfajok szövege finom szemcsés s úgy 
látszik, hogy nem csak építészeti, de szobrászati munkákra 
is kitűnő anyagot szolgáltathatnának. 
Legelső, a ki tiszolczi márványai kísérletet tett, Ferenczi 
István szobrászunk volt — ebből faragván több kisebb-na- 
gyobb művön kívül szüleinek síremléket, mely a rimaszom¬ 
bati temetőben mai nap is látható. 
Tekintse, hogy Tiszolcz jelenleg a fővárossal közvet¬ 
lenül közlekedik, nem lenne érdektelelen, ha építészeink és 
