264 
által megnyitott uj kutatási térre hivatott, hivatlan tolako¬ 
dott s bármily örvendetesnek lássék az itt kifejtett buzga¬ 
lom, másrészt nem tagadható, hogy amint a górcső által fel¬ 
tárt jelenségek magyarázatában a személyes felfogásnak s 
önkénynek tágas tér nyílik, a sokfelől rendszer nélkül ösze- 
vett észleletekben a fogalmak zavara csakhamar mutatko¬ 
zott. Ezen zavar megszüntetésére Zirkel, Vogelsang s mások 
sokat tettek, mindazonáltal még távol vagyunk a kívánatos 
rendtől s egyhangúságtól. Mily határozatlanság uralkodik 
még némely alapfogalom, mint p. o. alapanyag és bázis, 
kristallit s kristály körül! Hányféle értelmezésben részesül 
a mikrofelsites bázis természete ? mily hiányosak s egyol¬ 
dalúak még azon ismertető jelek, melyekkel egymáshoz kö¬ 
zel álló ásványokat (augit, amphibol, orthoklas, plagioklas) 
egymástól megkiilöuböztethetni vélünk! A szerzőnek tehát 
első feladata volt az általa használt kutatási módszert szi¬ 
gorú következetességgel keresztül vinnie, a használatban 
levő kifejezések fogalmát szabatosan körülírni és a lénye¬ 
gest a lényegtelentől, a biztosat a bizonytalantól élesen kü¬ 
lönválasztani. Ily elvekkel fogott a szerző a tömeges kőzetek 
mikroscopikus szerkezetének leírásához; ezek szerint hasz¬ 
nálja fel, magyarázza és helyreigazítja más kutatók ered¬ 
ményeit, igy közli saját gazdag tapasztalatait, melyek több¬ 
nyire amazok ellenőrzése vagy kipótlására is szolgálnak, 
végre pedig az adatok eme egyöntetű fejtegetéséhez fűzi a 
tömeges kőzeteknek azon csoportosítását, mely belszerkeze- 
tükuek és geológiai állásuknak egyaránt megfelelni látszik. 
A leírás — a mint a munka czime mondja — csak a 
tömeges vagyis megmerevülési (pyrogen) kőzetekre szorítko¬ 
zik, de közülök is csak azokat karolja fel, melyek való¬ 
sággal geológiai testeknek nevezhetők, tehát a földkéreg alko¬ 
tásához szembetűnő módon járulnak ; az alárendelt telérekben 
vagy behelyezkedésekbeu mutatkozó különlegességeket pedig 
nem veszi tekintetbe. Másrészt az eruptív kőzetek tufiáiu 
