268 
mezés által biztos állást s létjogot szerezni akar. E szerint 
tehát a Melaphyr „az olivin (liabasok porphyros kiképző- 
dése“, „régibb (harraadkorelőtti) tömeges kőzet, mely lénye¬ 
gileg a plagioklas , augit és olivinuek szabad vasoxydokkal 
és bármely minőségű bázisból váltakozó arányban álló ke¬ 
veréke 
A kőzetek ásványi elegyrészei által képezett osztályok 
s csoportokon belül, még szövetük minősége is képez alosz¬ 
tályokat. A divatozó bárom szövetformát, n. m. a szemcsés 
(gránitos), porphyros és iivegnemü szövetet, a szerző is el¬ 
fogadja, de azoknak értelmezésében a görcsövi vizsgálatok 
módosító befolyása mutatkozik. ,,Illő‘‘-e, — úgymond — 
hogy az „alapanyagé fogalma nem ezen auyag valódi ter¬ 
mészetétől, hanem a használt opticai eszköz, a nagyitő 
lencse vagy górcső jóságától és az észlelő nagyobb vagy 
kisebb gyakorlottságától tétessék elvben is függővé ?" 
Elvének keresztülvitele azt hozza magárai, hogy azon kü¬ 
lönbség, melyet Zirkel „alapanyag 1 ' s „bázis" között felál¬ 
lított, elenyészik, e két fogalom egybeolvad s már ezentúl a 
petrographiában csak a tömeges kőzetek azon részeire szo¬ 
rítkozik, melyekben a tömecsek kristálytani elrendezése 
semmikép sem fedezhető fel; ez tehát a „bázis", Zirkel 
értelmében, mely lehet üveges vagy felsites. A mely kőze- 
zetek szövetében ezen amorpb anyag végkép hiányzik, 
azokét nevezzük szemcsés vagy gránitos szövetnek, ha a 
kristályszemcsék nagysága, tekintet nélkül absolut méreteikre, 
egymástól nem lényegesen eltér, a midőn a gránitos szövet¬ 
ben szemcsék keverékéből nagyobb kristályok is kiválnak, 
porphyrszerü szövetről szólhatunk. A por p h y- 
ros szövet ellenben csak azon kőzeteknek tulajdonítandó, 
melyek amorpb alapanyagnak és kristályos szemcséknek 
keverékéből állnak. Ott, a hol a kristályos kiválások pará¬ 
nyiságuknál s ritkaságuknál fogva csak igen alárendelten 
szerepelnek vagy talán végkép hiányoznak, üvegszövetről 
szólhatunk. 
