nők következtében gyakran úgy látszik, mintha az az idő¬ 
sebb mészképződmények alá jutna, mit Hauer is észlelt 
a Brassó környékén előforduló neocom-márgáuál 1 ), annak lio- 
mokkőaequivalense pedig tőle vagy a mészhegyektől más 
képződmények által elválasztva, egyidejűleg lerakodván, el¬ 
térő faciesben jelenik meg. 
A szegélyhegység egyes pontjai ezt igen valószínűvé 
teszik. 
Az ezen körülményre vonatkozó észleletek anyi- 
ban helyesek, menyiben azok ezen képződmények genetikus 
öszefüggéséről átalában, különösen pedig az előttünk fekvő 
terület elterjedt és palaeontologiai érvek nélkül bajosan 
kijelölhető homokkő-képződményeinek helyzetéről 
kellő felvilágosításokat adni képesek. 
A toroczkói teknő alsó részében, főleg annak délnyu¬ 
gati szélén gyakran homokos conglomerátok fordulnak elő, 
melyek sűrűn tartalmaznak kristályos palakőzetet és a körös 
körül helytálló mészkőből származó töredékeket, hasonló for¬ 
dul elő az azelőtt Thoroczkói grófi parkban és a Havas¬ 
patak egész déli oldalán (a térképen Sugpatak), Hauer ezek¬ 
ről azt állítja, hogy „az erdélyi érczhegység közönséges eoeen- 
képződményeicől (Kárpáthomokkő) meg nem különböztet¬ 
hetők 2 ) 
Egyetlen alkalmas pontot sem találtam, hol ezen kö¬ 
vületnélküli képződményeknek telepedési viszonyait közvet¬ 
lenül tanulmányozhattam volna, igy annak helyzetéről előle- 
gesen semmi bizonyosat sem állíthatunk. 
') Geologie Siebenbiirgens pag. 279—280. 
2 ) Geologie Siebenbiirgens pag. 510. 
