Ezen congiomerát homokfölvétel után végre homokkővé 
változván, tömegesen kifejlődik és ez azon homokkő, mely 
Kakovától kezdve az enyedi völgyön át fölfelé Nyirmezőn 
tűiig észlelhető és dél felé igen el van terjedve, mint ez 
már fönntebb is említve volt. 
E homokkő a Diáin Szirbun és Dialu marén nem 
emelkedik oly magasra, mint az azokra települő Neogenkép- 
ződmény, névszerint a Lajtamész. 
Körülbelől a Dialu maré közepén a Peren Funtinielilor 
egy mély szakadékot alkot, hol a kőzetrétegek meghajlítva 
lenni látszanak, itt az is látszik, mintha a homokkő fedőjé¬ 
ben egy tetemes vastag mészkő telepednék. 
Ez azonban a töbszörösen zavart rétegek és csuszám - 
lások, valamint a korlátozott észlelési területek következ¬ 
tében nem teljesen világos. 
A mészkő tartalmaz gyakran Rudistákat, Caprotiná- 
kat és Radioliteseket, a szilárd, részben szürke, részben 
vöröses szinti mészkővel bennsőleg összenőve van, ez tehát 
ezen területen a második hely, hol Rudistákra találtam. 
Mindezeken felül a Dialu szirbu magaslatáig, 570 mé¬ 
ternyi magasságig Lajtamész telepedik a gerinczekre közel 
vízszintes rétegekben, az enyedi völgyben Kakováuál azon¬ 
ban valamivel nagyobb EK. hajlássa!. 
Itt mindenütt egész világosan láthatni, hogy mint fe- 
küsznek a Lajtamész rétegei diskordans telepedésben a ho- 
mokkőképződmenyek retegfejeire, mivel azonban nem emel¬ 
kednek a Lajtamészszel egyenlő magasra, ez utóbbival ott 
közvetlenül a szirtes mész érintkezik és igy az enyedi völgy 
egész öblét Kakovától a legmagasabb előhegyig kitölti. 
Meg kell mindamellett jegyeznem, hogy a víznek 
21 * 
