305 
thonhoz tartozik; a kelet-erdélyi Kárpátok szilijeinél is bizo¬ 
nyos mészkövek megjelenésével a legszorosabban egybe- 
kapcsolvák; melyeknek legalsó képződményei a Triasképlet- 
bez tartoznak. 
Miután ezen kőzetek Erdély nyugoti Kárpátjaiban is, 
főleg annak szirtterületén még jobban el vannak terjedve 
mint azokban, szabadságot veszek magamnak egy közelebbi 
megvilágítás alá vetni azoknak geológiai helyzetét. 
Már előbb megjegyeztetett, hogy az erdélyi keleti 
Kárpátokban a Melapbyr csak az alsó Trias (Werfeni palák és 
Guttensteini mész) képződményeit törte át és ezekre fate¬ 
lepül, a merni) iben jóllehet ott a Triastól kezdve bezárólag 
a Krétáig a képződmények kifejlett sorokban vannak jelen 
és a Melaphyrral társulva a leggyakrabban jelennek meg, 
sehol sem észleltetett az alsó Triasnál ifjabb áttörés vagy 
reátelepedés. 
A Székelyföldről szóló geológiai leírásomban is bebi¬ 
zonyítottam, hogy a zöld meszes Melaphyrtuffokban a felső 
Triashoz tartozó kövületek vannak, hogy továbbá a Nagy* 
hagymási hegység Melaphyrja és aunak Tuffái helyzetükre 
nézve az alsó Trias Dolomitos-mesze és a Hallstiitti mész 
közé esnek. 
Továbbá azt, hogy Erdély keleti Kárpátjaiban a Mela- 
phyr előfordulása mindenütt vörös kovás-agyagos képződ¬ 
mények társaságában történik, melyek néha vörös vaskővé 
válnak és hogy maga a Melaphyr is Hamatit-teléreket és 
tömzsöket tartalmaz. 
A keleterdélyi Kárpátok ezen képződményei a szom¬ 
szédos Bukowina hasonló képződményeivel közvetlen ösze- 
fiiggésben állanak, ott a kristályos-palás hegységnek éjszaki 
22 * 
