311 
azon túl is hajtva a telérek csapása irányában ; a vörös¬ 
pala csapására is 50—100 ölnyire terjedő vágatokkal löl 
van ezen szírt tárva; a vöröspalán túl menő vágatra a 90. 
ölig az van följegyezve, hogy vörös palában hajtatott, a 
90. ölön túl fekvő részen pedig azon megjegyzés áll, hogy 
meddő mészkőben hajtatott. 
A térképre irt ezen megjegyzések nélkül lehetetlen 
lett volna a legkisebb indokot is találni a bányamivelés 
ezen déli részének újbóli megnyitására, mert a hagyomá¬ 
nyon kivül számtalan jelentésekben is hitelesen constatálva 
van, hogy az utolsó vöröspalán túl a telérnek semmi nyoma 
sem találtatott. Az említett megjegyzések azonban igen ala¬ 
pos reményt nyújtanak az ujabbi fölnyitás jó eredményére; 
mert ezen megjegyzésekből én azt következtetem, hogy, 
minthogy az egyes szirtek nem nagy magasságban vannak 
egymás felett és a felsőbb szinteken néhány ölnyi vörös¬ 
pala után mindenütt mészkőbe jutott a vágat, teljes lehe¬ 
tetlen, hogy a vöröspala vastagsága az említett legalsó szin¬ 
ten 90 ölnyi legyen ; az itt feltárt vöröspala tehát csak a 
mészkő és keselykő lapos vállapján fekvő vörös pa’a le¬ 
het, melyből a vágat a 90. ölben átlépett a me'szkőbe, a 
a mint az ábra mutatja. Azt következtetem továbbá, hogy itt 
is a többiekhez hasonló, csakhogy nagyobb mérvű vetődé¬ 
sei van dolgunk és hogy ezen közép Kammerfeld-i vágat 
alatt fekszik a lesülyedett keselykő az éreztelepii ésekkel, 
Emiélfogva egy még mélyebben fekvő szintben, pél¬ 
dául a Károly-tárna szintjén, mely a vörös palát még nem 
érte el, ha a vöröspala keresztül vágatnék, nem mészkőbe 
hanem keselykőbe jutna a vágat és ezen szinten valószí¬ 
nűleg egész épségükben és jó minőségükben meg lehelne 
találni, a vörös palán túl is, az ércz-t elérőket. 
