315 
ásványt, társ. ülésén (Szt.-Pétervárott) bemutatta az ásványt 
és tévesen oda nyilatkozott, hogy az egy egy optikai tengelyű 
test szabályos összenövése a Klinoelilorral. Valamivel később 
ugyanő közölte Nikolajew úr elemezését azon megjegyzéssel, 
hogy az ásvány vegyalkata, keménysége és fajsúlyánál fogva 
a Xanthophyllithez tartóznék. 
Ilivel ez ideig nemcsak az uj ásvány kristály alakj a, 
hanem a Xantbophyllité is ismeretlen volt, Sz. a vizsgálatok 
és méréseknek egész sorozatát vitte véghez. Hogy megkülön¬ 
böztethető legyen a Schischinski hegyekből származó Xantho- 
pbyllittől, Waluewit névvel látta el, Waluew úr után, ki az 
összes orosz kohó- és bányamuvek főnöke. A Waluewit a ne¬ 
vezett bányában Chloritpalába benőve találtatik Perowskit 
kíséretében. A Chloritpalát átszelő Calcit erecskék is tartalmazák 
néha. A kristályok jól kiíejlődvék, de pontosabb mérésekre 
fájdalom nem] alkalmasak, mert a lapok csak kevéssé 
fénylenek. A többé kevéssé vastag táblák hatszöges körvona- 
lúak és külsejükre nézve hasonlók az aehmatowski Klinochlor 
és a Penninkez, de ezektől a Waluewit tetemes keménysége 
által külömbözik. Hasadása bázikus, igen tökéletes, csillám- 
szerű. Kém. 4. 5, fajs. 3‘093, (P. v. Jeremejev szerint). 
Színe halvány bouteille zöld, vékony lemezekben teljesen át¬ 
látszó, vastagabbakban áttetsző. Üvegfényü, a törési lapokon 
gyöngyfényü, kitünően dickroitikus és ugyan a függélyes ál¬ 
lásban szép zöld, mig az ehhez normális irányban vöröses¬ 
barna. Az optikai tengelyek tetemes elhajlásúak és a brachy- 
véglapban fekszenek. 
Kristályrendszerére vonatkozólag az uj ásvány sok ne¬ 
vezetességet sőt teljes rendkiviiliséget is mutat. Rhombos, 
e g y b aj 1 á s u s y m e t r i á v a 1. A Waluewit kristályok lénye¬ 
gileg igen hasonlítanak a csillámokhoz. Fájdalom, csak meg¬ 
közelítőleg lehetett azokat mérni a kicsiny Wollaston féle 
szögmérővel. A tengely viszonyokat igy csak megközelítők¬ 
nek kell vennünk, melyek a következők: (a kicsiny b nagy 
és c a főtengely) a: b: c=l: 1. 73205: 0. 70729, vagy: 0. 
5773: 1: 0. 4926. A közönséges öszalakulatok: P=o P, r=2 
^ 4 p GO 
P gc, x = — —^— (mint hemidoma jelenik meg,) X = cc 
