329 
A homokkő kép'ődményck egy többnyire finomszemii 
agyagos homokkőből állanak, mely vörös márgával váltako¬ 
zik, ez utóbbi gyakran a fölszinre kerül, miáltal a lejtők 
vörös színben látszanak. 
A Csáklya és Gáldi völgy közötti hegyhátak — a 
térképen Dumbrava,. valamint a Csáklya és a Gyógyi völgy 
közöttiek a Csáklya sziláéitól (ölfelé ezen vörös képződmé¬ 
nyekből állanak, átalában azok igen elterjedvék az érezhegy- 
ségnek éjszaki és déli részein. 
A homok kőképződményeknek átalános csapása DNy-töl 
ÉK-felé irányul, dőlésük ENy-i. 
A Csetjitza völgy alsó lésze a homokköveknek körülbelül 
határát képezi az ifjabb harmadkori képződményekkel (Lajta 
mész), melyek a bal völgyoldalon elterülnek és tovább föl¬ 
felé ezen völgyben diskordans telepedésben a homokkőkép¬ 
ződményeken feküsznek. 
Ha Csáklyától nyűgöt felé az 1746 méternyi magas 
Faseten keresztül haladunk, hogy az Impregsor maré- és 
mik-en át a Gáldi völgybe érjünk, úgy mindenekelőtt a 
Fásét keleti lejtőin homokkőképződményekre találunk, melyek 
a Csáklya völgyével megegyeznek, valamint Conglomeráto- 
kat, melyek az ott leirottakhoz hasonlók. A Fásét és Imp 
regsor magaslatain mészkövek vannak, az északi lejtőkön 
egyes kiemelkedések vagy mészkőcsúcsok a Csáklya völgy 
szirteivel való egybefiiggésre utalnak. 
A Fásét déli lejtőin azonban a mésztömegek mindig 
nagyobbak lesznek és Felső-Gáld fölött a hasonnevű völgybe 
hatolnak, hol az első szurdokot alkotják. 
Ezenszirtek iiupozánsabb külsejüek a csáklyaiaknál. 
A mészbeu a csáklyaiakkal teljesen egyező kövületek 
