343 
Nagy számban Belemuitek és Brachyopodák, melyek 
a Doggerhez és pedig a Klausrétegekhez tartoznak. 
Az erdélyi érczhegységben valamint átalában a nyu 
goti Kárpátokban ezideig a Dogger ismeretlen volt, ezen 
felfödözés által újból növekedett az erdélyi keleti Kárpátok¬ 
kal való hasonlóság. 
Továbbra a Kecskekő felé a homokkőből nagyobb 
és kisebb mészrészletek emelkednek ki, kövületeik a felső 
Titkonhoz tartoznak. 
Magyar Igentől, Magyar Boros-Bocsárdon át a Kecske¬ 
kőt másztam meg, mely a szegélyhegy ségnek egyik geolo- 
giailag legérdekesebb pontja és a melynek tüzetes meg¬ 
vizsgálása igen ajánlatos volna. 
A Kecskekő magános, feltűnően hegyes alakjánál, ki¬ 
emelkedő magaslata és impozáns mészszikláinál fogva a 
Maros folyó széles völgysíkján meszire látható. 
A távolból meredek sziklatömege a homokkő között 
egy szép szirtnek látszik, tényleg azonban nem az. 
Magyar Igentől a Czelna és Bocsárdi völgyek között 
a hegyhát nyúlványán haladtam keresztül és az utóbb em¬ 
lített helyről a Bocsárdi és Krajovai völgyet metsző hegy¬ 
hátra mentem, honnan nyugati irányban haladva, az itt me¬ 
redeken magasló Kecskekőhöz értem el. 
A zöldesszürke és vöröses rnárgás homokkövet conglo- 
merát betelepedésekkel mindenütt észleltem, mely a magas¬ 
ban is, jólehet ott erdők vannak, itt-ott előtűnik. 
Már a Kecskekőncsa pása DNy-i és lejtése nyugoti volt. 
A Kecskekő nagy mésztömege, mely vastagpadúan 
réteges, itt láthatólag és világosan koukordánsan a vörös, 
homokos agyagos, homokkőpados márgára telepedik. 
