347 
Továbbá egy Spatangus határoza lan maradványait. 
így bizonyos, hog-y a Kecskekő mészkövei a kréta¬ 
képlethez tartoznak és képviselhetik a nyugoti éjszak Al¬ 
poknak ueocom képződményeit, a Spatangus és „Schratten“ 
vagy Caprotina mészkövét. 
így lévén a dolog, az ezen mészkövek alatt fekvő 
homokkőképződmények, melyeket ez ideig eocennek jelöl¬ 
tek, a neocom Caprotina mésznél alsóbb kréta emeletbe 
tartoznak, de Fucoidákon kivitl más kövületet eddigelé 
nem nyújtván, ez úton helyzetüket eldönteni nem lehet. 
Ha ezekkel egy sorba állitanók azon homokköveket, 
melyek a kelet-erdélyi kárpátokban az ottani Caprotina 
mész alatt fekiisznek és kövületek által jellemezve vannak, 
úgy az alsó neocomienhez tartoznának és hasonlóan a 
Rossfeldi rétegek aequivalensét képviselnék. 
Ez telepedési viszonyaikkal is megegyező lenne, mire 
főleg a Csáklya mészszirtei, valamint más helyek is, jól 
utalnának. 
Ott, mint kitüntetve volt, ezen homokkőképződmé¬ 
nyek a felső Titlion mészképződményeire reá telepednek, 
a Kecskekőnél a felső neocomien mészköve alá kerülnek, e 
homokkőképződmények tehát az alsó Neocomienhez tar¬ 
toznak. 
Az itteni krétaképződmények egyébbként nagy hason¬ 
lóságot mutatnak a magyar nyugati kárpátok krétarétegei¬ 
vel a nomokkőterület déli vonalában, ott a követezők¬ 
ből állanak: 
1) vörös, úlnyomóan homokos-agyagos mészszegény, 
vékonyan réteges márga, homokkő padokkal. Fossiliákból 
