351 
képződmények területén eszközölt észleleteinret lehetőleg 
nagy távolokra terjeszszeor ki és az erre rendelkezésemre 
álló eszközök időveszteséget meg nem engedtek ; ezért meg¬ 
kell elégednem azzal, ha esetleg magam nem nézhetnék a 
dolog mán, hogy úgy a szakembereket, valam nt a termé¬ 
szettudományok barátait is, kik már a tour szempontjából 
is érdekes Kecskekőt fölkeresik, fölkérem, hogy figyelmüket 
a Bazalt előfordulására irányoznák. 
A Kecskekőről a boros-bocsárdi völgybe vezető úton 
ismét durva polygen-conglomerátok vannak, melyek igen kü¬ 
lönféle anyagból állanak és pedig fehér mészkőből, vala¬ 
mint barna, részben tömött, részben oolithos mészből, minő 
a leirt krakkó tömzs a Doggerből, továbbá Kvarcz és Me- 
laphyr-iöredékekből, úgy porpbyros kőzetekből, egyes helye¬ 
ken ez utóbbiak oly nagy és éles rögök, hogy úgy látszik, 
mintha itt ezen kőzete, bői szirtek lennének ; ezen Conglo- 
merátok helyzetét el nem dönthettem. 
Most Magyar-Igenről Sárdon át az Ompoly-völgybe 
térek. 
Sárdnál egy mészszirt van, mely innét a felső Tithon 
ismeretes Nerineáit tartalmazza, ez a keleti szirtsor előttem 
ismeretes legdélibb szirtje, egy vonalba esik Krakkó, Tibor, 
Felső-Gráld, Csáklya, Fel Gyógy, Felső Orbó és Kakova 
szirtjeivel, mely is DDNy-tól ÉÉK-nek egy 4 mértföld hosszú 
s/irtsorozat. 
Sárdtól keletnek állítólag Maros-Szt.-Imrénél, t. i. a 
Sárdi, Borbándi és Maros-szt.-imrei isolált hegycsoport éj¬ 
szaki szögletében, szintén egy mészszirt van. 
Az általam bejárt területnek déli határa, mint azt már 
említettem, az Ompoly és tovább az Abrudvülgy. 
