355 
Sáránál egészen az Abrudbányai vulkánig, — 6 mértföldnél 
hosszabb és ettől kezdve terülnek azok el át a Fehér-Körös 
völgyébe. 
A rétegek dőlése ezen képződményeknél, csekély helyi 
kivételekkel, nyugoti vagy éjszaknyugoti. 
Meredek dőlés mellett több mértföld vastagságúak len¬ 
nének, a mi nem gondolható. 
Már említettem, hogy az Ompolyvölgy hosszában és 
tovább ki az Abrudvölgybe a kasonnemíí képződmények ke¬ 
resztmetszetben többször ismétlődnek. 
Hogy ezen képződmények azonban hasonnemöek, arra 
nézve bizonyitékul szolgál részben a vörös vagy zöldes, ho¬ 
mokos-agyagos Fucoida-tartalmú márga és az e fölött tele¬ 
pedő szürke Caprotiuát tartalmazó mészkő. 
Ezen ismétlődések tehát csakis a rétegeknek redőzetei 
lehetnek. 
A homokkőbeu beágyazva megjelenő mészkőképződmé¬ 
nyek néha igen vastagok lesznek és meredek rétegállásnál 
mint valódi szirtek kiemelkednek abból, pl. az Ompolyicza- 
völgyben, Tóthfalu és Gaureny, Pajana és Preszaka között, 
továbbá Zalathnától fölfelé Valié Doszuluj előtt, a Dialu 
maré éjszaki lejtőjén az abrudbányai völgybe, hol egy szur¬ 
dokot alkotnak, a Valje Cserbuluj egyesülésénél a Bucsum- 
völgygyel, az utóbb nevezett völgyben, Bucsum-Szatu, Izbita 
és Sziászánál, a vöröspataki völgyben és számos más he¬ 
lyeken. 
Az Ompolyvölgy homokkőterületén valódi mészszirtek 
is vannak , melyek az elsoroltaknál idősebb képződmények¬ 
hez tartoznak. 
Zalathnától délkeletnek Petrosan és Fenes között egy 
27 
