372 
előtt a lakatlan erdős hegységbe, mely itt már tetemesebb magas¬ 
ságra emelkedik, úgy hogy itt a részletekben működő geolog 
czélját csak is a hegységben való huzamosabb tanyázás mel¬ 
lett érheti el. 
A Böckh ur által bejárt körülbelül 3 □ mrtfnyire terjedő 
vidéken az őskor-, másodkor, harmadkor, valamint csekélyebb 
mérvben negyed- és jelenkorbeli képződésekkel találkozunk. 
Bániától délre, egy vonal hosszában, mely körülbelül 
O-Sckoppoth-ot a Bániától DDIv-re fekvő Cincera hegy¬ 
gyei köti össze, s ezen elterjedés NyK-ti menetet jelöl, a 
kristályos palák övére akadunk s mig e vonaltól éjszakra 
az Almás medenezét kitöltő alacsonyabb magaslatokat alkotó 
harmadkori rétegek terjedvék el, addig e vonaltól délre hir¬ 
telenebben emelkedik a terület s ama hegyvidéket képezi, 
mely nevezetesebb pontjaiban, mint p. o. a Cioka smulmi 
956 m., Dományászá 972 m., V. Kurnnditza 982 m., a Tilva 
Gfabrulutzuluiban pedig sőt 992 m. magasságra is emelkedik, 
Böckh ur a kristályos palának Bániától délre eső te¬ 
rületén térképileg is 2 csoportot különböztet meg. 
Csillámdús Gneisz képezi a csoportok elsejét. 
A csillám fehér, barnás vagy zöldes szinnel bir és 
túlnyomólag van képviselve e kőzetben, olykor oly annyira, 
hogy a kőzet már csillámpalára emlékeztet. A Kvarc-föld- 
pátból álló keverék többnyire párhuzamos helyezkedést 
mutat a csillámmal szemben, a kőzet haránttörésében. Vörös 
Gránát, de többnyire már kisebb-nagyobb mérvben elmállva, 
gyakran szerepel e csillámdús Gneiszban, igy p. o. többek 
közt a Cioka visurinilor, Intnevoi, Kraku Otara stb. körül. 
Olykor, de csak ritkábban, a csillám-gneisz setétes, 
mintegy grapkitos szinü kinézést is nyer, mint p. o. Bániá¬ 
tól DK-re fekvő Vale mare-ben nehány ponton. 
Ezen csillám-gneisz, mely részben határozott palás 
kifejlődéssel bir, részben meglehetős vastag padokban is 
mutatkozik, de az előbb említett, a kőzet haránttörésén mu- 
