374 
Ampliiból tartalmi! kőzetek bár véglegesen nem hiányzanak, 
de mégis csak a legnagyobb ritkaságokhoz tartoznak és 
eddig csak 3—4 pontot ismer, hol efféle kőzetek mutatkoz¬ 
nak bár, de mindenkor csak alárendelt mérvben. 
E pontok egyike a Bániatól DDK-re fekvő Cincera 
begy, melynek nyugati lejtőjén a Vale mika torkolatával 
szemben, a gneisz közé beékült ampkiból-plagioklás-földpát 
kőzetet ügyelt Bückh ur. Kvarcz szabad szemmel benne nem 
ügyelhető. Itt egy Diorit-féle kőzettel vau dolgunk. Bár ezen 
előjövetel is csak csekély, mégis a legnagyobbat képezi, 
melyet Ampliiból tartalmú kőzetekből a csillám-gneisz-terü- 
let eddig bejárt részén Böckk ur ismer. 
Míg tehát, mint látjuk, az említett csoportok elsejében 
túlnyomólag a gránáttartalmú csillám-gneisz van képviselve, 
s Ampliiból tartalmú kőzetek a legnagyobb ritkaságokhoz 
tartoznak, addig a csillám-gneisz-csoport diilési irányát te¬ 
kintve, ennek feküjében egy második csoportra akadunk, 
melynek kőzeteiben az Ampliiból igen is honos. Egy vonal¬ 
tól D-re, mely, a mennyire Böckh ur eddig nyomozhatta, a 
Budariától DDNy-ra fekvő V. Orlovacia aljtól kezdve dél¬ 
nyugati irányban az Iutrevoitól valamivel DK-re a Cioka 
visurinilor és Cioka smulmi közt elhúzódik, terjed el ama 
terület, melyen a második csoport kőzetei képviselvék. 
Itt is ugyan gneiszra akadunk, mely azonban Ampái¬ 
ból felvétele által felette gyakran Amphiból-gneiszbe me¬ 
gyen át. 
E kőzetek olykor mintegy elmállásnak indult kinézést 
nyernek s ekkor barnás színezéssel bírnak, mint p. o. Bá¬ 
niához legközelebb fekvő részükben. 
A közönséges gneisz csillámja e csoportban többször 
zöldes, mintegy serpentinizált kinézésű és ugyanez mutatko¬ 
zik gyakrabban az Ampliiból tartalmú gneisz Amphibóljá- 
nál is. 
Meg kell továbbá jegyezni, hogy, habár a szóban forgó 
