375 
csoport kőzetei közt világosszinű csillámképezte gneiszfélesé¬ 
gek véglegesen ugyan nem hiányzanak, setétszinu csillámot 
tartalmazzák mégis túlnyomólag képviselve. 
Ezen második csoport gneisz kőzeteinek azon része, 
mely Amphiból tartalmú, már ez által különbözik az élőb¬ 
bemben leirt első csoport csillámgneisz kőzetétől, de azon 
rész is, mely az Ampbibólt nélkülözi, részben ráállottabb ki¬ 
nézése s evvel összekötött barnás színe, vagy pedig az ál¬ 
talánosabban elterjedt setét csillám jelenléte okozta setétebb 
színezése által tér el a többnyire épebb megtartással s vilá¬ 
gosabb kinézéssel biró, gránátdús fentebb leirt csillámgneisztól. 
Ezen setétebb szinű gneisz vagy ampbibólgneiszszal to¬ 
vábbá setétzöldes színük által feltűnő kőzeteket találunk 
egybekötve, melyeket Ampkibolitoknak nevezhetünk. E kőze¬ 
tek mindenek előtt Amphiból és fehéres Földpátból állanak, 
vörös Földpát csak ritkábban megfigyelhető, mint p. o. a Po- 
jana kurmulitzán, mely alkatrészekhez helyenként feketés 
vagy barnasárgás csillám és Kvarcz is csatlakozik, úgy hogy 
ezen esetben kapcsolat mutatkozik az ampbibólgneiszboz. 
Az utóbb említett kőzetek a legtöbb esetben ugyan 
szintén tisztán mutatnak rétegzést, de a palás szöveg, mely 
a velők fellépő gneisz vagy ampbibolgneisz féleségekben még 
jól ki van fejlődve, itt már kevésbbé élesen fejlődik ki, vagy 
véglegesen háttérbe szorittatik. 
Ezen amphibóldús kőzetekben a Földpát és Amphiból 
egymáshoz való elhelyezése sok esetben szintén olyan, hogy 
a haránttörés párhuzamos szöveget árul el. Minélinkább sza¬ 
porodik a csillám, annál inkább palás kifejlődést nyernek e 
sötétszinű kőzetek is s viszont, minél inkább szaporodik az 
Amphiból, annál inkább szorul háttérbe a palás kifejlődés 
oly annyira, hogy olykor sötét, rétegzés nélküli Ampkiból- 
kőzet áll előttünk. 
Az Amphiból szaporodásával a Kvarcz is visszalépni lát¬ 
szik. Ezen sötétzöldes ampkibolitok a barnásszinű palás sző- 
