376 
veggel bíró gneisz vagy csak csekélyebb Amphiból tartalom¬ 
mal biró amphibólgneiszban részben ngy lépnek fel, hogy a 
gneiszféleségek rétegeinek teljesen megfelelőleg vannak be¬ 
települve, más esetekben ellenben úgy látszik, mintha csak 
szabálytalan részeket képeznének a palás kifejlődéssel biró 
gneiszrétegek közt. 
Mindezen kőzetek szoros összefüggésben állanak egy¬ 
mással s Kvarczot vagy vékony erecskékben, vagy pedig vas¬ 
tagabb szalagokban tartalmaznak p. o. a Cioka smulmi kö¬ 
rül a setétsziníi amphibólgneiszban. Apró gránátok több pon¬ 
ton figyelhetők e második csoport közelében is, de a gránát 
itt egyáltalában ritkább tünemény mint a felsőbb csillám- 
gneisz-csoport kőzeteiben s egyáltalában apróbb szemekben 
mutatkozik. 
Ezen amphibolitok és ampbibólgneiszek oly gyakori 
fellépte által jellemzett második csoportban sok helyt figyel¬ 
tetnek gránitos kőzetek is, melyek azonban többnyire csak 
Földpát és Kvarczból állanak. 
Csillám ez utóbbiakban csak igen ritkán mutatkozik 
s ekkor is csak gyéren. E gránitos kőzet többnyire csak 
keskeny erekben lép fel, több esetben azonban aránylag va¬ 
lamivel nagyobb mérvben is képviselve látható. Olykor a 
Földpát-Kvarcz-szalagok a gneisz rétegeivel párhuzamosan lép¬ 
nek fel, más esetekben ellenben szabálytalan irányban húzód¬ 
nak át telérként a rétegeken; itt is több esetben a földpát - 
Kvarczkeverék képezte szalag nem egyéb mint kiválás, más 
esetekben azonban bizonyára eruptív eredetű. 
A kristályos palák e második vagyis alsó csoportjá¬ 
nak területén több ponton kisebb mérvben Szerpentinek is 
képviselvék, melyeknek az előbbiekkel való szoros összefüg¬ 
géséből következtethetjük, hogy ezektől erednek. Szerpenti- 
nizált anyagot különben mind e csoport gránitjaiban mint 
pedig a gneiszféleségekben Böckh ur több helyt figyelt meg. 
Néhány ponton e kristályos palák második csoportja 
